KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 744/2012
af 16. august 2012
om ændring af bilag I og II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF for så vidt angår maksimumsindholdet af arsen, fluor, bly, kviksølv, endosulfan, dioxiner, Ambrosia spp., diclazuril og lasalocid A-natrium samt indgrebstærsklerne for dioxiner
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer (1), særlig artikel 8, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til direktiv 2002/32/EF er det forbudt at anvende produkter bestemt til foder med et indhold af uønskede stoffer, der overstiger de maksimumsindhold, der er fastsat i nævnte direktivs bilag I. I direktivets bilag II er der fastsat indgrebstærskler, som udløser undersøgelser i tilfælde, hvor der konstateres forhøjede værdier for de pågældende stoffer.
(2)
Der er fastsat højere grænseværdier for indholdet af arsen, fluor, bly og kviksølv i fodermidlet calciumcarbonat og højere grænseværdier for indholdet af arsen og fluor i fodermidlet magnesiumoxid, men ikke i fodermidlet calciummagnesiumcarbonat, der er en naturlig forbindelse af calciumcarbonat og magnesiumcarbonat. For at gøre lovgivningen mere konsekvent bør grænseværdierne for indholdet af arsen, fluor, bly og kviksølv i fodermidlet calciummagnesiumcarbonat bringes på linje med de eksisterende grænseværdier for calciumcarbonat.
(3)
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) konkluderede i sin videnskabelige udtalelse om sikkerheden og effektiviteten ved dikobberchloridtrihydroxid (tribasisk kobberchlorid, TBCC) som fodertilsætningsstof (2), at der burde fastsættes samme grænseværdi for indhold af arsen i dette tilsætningsstof som for arsen i kobbersulfatpentahydrat og kobbercarbonat. Grænseværdien for arsen i dikobberchloridtrihydroxid bør ændres.
(4)
Visse foderblandinger til selskabsdyr indeholder en betydelig andel af fodermidlerne fisk, andre vanddyr og produkter fremstillet heraf og/eller mel af tang. Disse fodermidler indeholder et højt samlet indhold af arsen. Arsen forekommer imidlertid i disse fodermidler hovedsageligt som organisk arsen, der er den mindst giftige form. Derfor bør den grænseværdi for indhold af arsen, der finder anvendelse på tilskudsfoder og fuldfoder, som er beregnet til selskabsdyr, og som indeholder fisk, andre vanddyr og produkter fremstillet heraf og/eller mel af tang, ændres.
(5)
De to zeolitmineraler natrolit og clinoptilolit er de aktive bestanddele i natrolitphonolit (E566) og clinoptilolit af vulkansk oprindelse (E567). Der bør derfor anvendes samme grænseværdi for bly i natrolitphonolit (E566) som i clinoptilolit af vulkansk oprindelse (E567).
(6)
Med henblik på at øge bæredygtigheden i opdrættet af laksefisk erstattes fiskeolie gradvist af vegetabilske olier. Denne erstatning, der ville have en meget gunstig indflydelse på bæredygtigheden i havmiljøet, er imidlertid i nogle tilfælde ikke mulig på grund af den meget lave grænseværdi for endosulfan i fuldfoder til fisk. EFSA har efter anmodning fra Kommissionen afgivet en videnskabelig udtalelse. I sin udtalelse om endosulfans orale toksicitet hos fisk (3) har EFSA udtalt, at der ikke er konstateret skadelige virkninger af betydning hos fisk (atlanterhavslaks), der har været eksponeret for op til 0,1 mg/kg endosulfan i foder i bure på åbent hav, og at der kun er konstateret skadelige virkninger i mindre omfang hos laks, der har været eksponeret for højere grænseværdier end den nugældende for foder, der gives i bassiner. En begrænset undersøgelse viser visse skadelige virkninger hos nilcichliden, når denne fiskeart eksponeres for endosulfan via foderet i bassiner. Der bør derfor foreslås en højere grænseværdi for indholdet af endosulfan i fuldfoder til laksefisk for at begunstige udviklingen af øget bæredygtighed i fiskeopdræt, uden at dette dog forvolder skadelige virkninger for fisks og menneskers sundhed.
(7)
Nye data viser, at indholdet af dioxiner i krebsdyrmel, der er et biprodukt fra fødevareproduktion og hovedsageligt anvendes i foder til prydfisk i mængder på 1 % - 3 % i foderet, er højere end den nugældende grænseværdi. For at gøre det muligt at anvende krebsdyrmel i foder og nedsætte fødevarespildet uden at udsætte dyrs sundhed og folkesundheden for risici bør grænseværdien for indholdet af dioxiner i krebsdyrmel hæves en smule.
(8)
Sigtet med direktiv 2002/32/EF er bl.a. at undgå, at der spredes levedygtige frø af Ambrosia spp. i miljøet. Da formaling eller knusning ødelægger frøenes spireevne, er det ikke nødvendigt at rense kerner og frø, der indeholder frø af Ambrosia spp. i mængder, som ikke opfylder bestemmelserne, inden formaling eller knusning, på betingelse af at der træffes forebyggende foranstaltninger til at undgå spredning af frø af Ambrosia spp. i miljøet under transport, lagring eller forarbejdning.
(9)
Der bør foretages ændringer vedrørende coccidiostatikaene diclazuril og lasalocid A-natrium, således at der tages hensyn til, at disse stoffer for nyligt er blevet godkendt ved Kommissionens forordning (EU) nr. 169/2011 af 23. februar 2011 om godkendelse af diclazuril som tilsætningsstof til foder til perlehøns (indehaver af godkendelsen er Janssen Pharmaceutica N.V.) (4), Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 888/2011 af 5. september 2011 om godkendelse af diclazuril som fodertilsætningsstof til slagtekalkuner (indehaver af godkendelsen er Janssen Pharmaceutica N.V.) og om ændring af forordning (EF) nr. 2430/1999 (5) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 900/2011 af 7. september 2011 om godkendelse af lasalocid A-natrium som fodertilsætningsstof til fasaner, perlehøns, vagtler og agerhøns, dog ikke æglæggende fugle (indehaver af godkendelsen er Alpharma (Belgium) BVBA) (6).
(10)
Eftersom det foreslås at hæve grænseværdien for indholdet af dioxiner i krebsdyrmel, bør indgrebstærsklen for krebsdyrmel, der er fastsat i bilag II i direktiv 2002/32/EF, også hæves tilsvarende.
(11)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har modsat sig foranstaltningerne -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Bilag I og II til direktiv 2002/32/EF ændres som angivet i bilaget til denne forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. august 2012.
32012R0744
L 219/5
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
16.08.2012.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 744/2012
od 16. kolovoza 2012.
o izmjeni priloga I. i II. Direktivi 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu najvećih dopuštenih količina za arsen, fluor, olovo, živu, endoslufan, dioksine, Ambrosiu spp., diklazuril i lasalocid A natrij i u pogledu pragova za pokretanje postupka za dioksine
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. svibnja 2002. o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 8. stavak 1.,
budući da:
(1)
Direktiva 2002/32/EZ propisuje zabranu korištenja proizvoda namijenjenih hranidbi životinja koji sadrže količine nepoželjnih tvari veće od najvećih dopuštenih količina propisanih u Prilogu I. toj Direktivi. Njezin Prilog II. utvrđuje pragove za pokretanje postupka koji zahtijevaju istragu u slučajevima povećanih količina takvih tvari.
(2)
Veće najveće dopuštene količine bile su određene za arsen, fluor, olovo i živu za krmivo kalcijev karbonat i veće najveće dopuštene količine arsena i fluora za krmivo magnezijev oksid, ali ne i za krmivo kalcijev i magnezijev karbonat, koje je prirodna mješavina kalcijevog karbonata i magnezijevog karbonata. Zbog dosljednosti primjereno je uskladiti najveće dopuštene količine za arsen, fluor, olovo i živu u krmivu kalcijev i magnezijev karbonat s postojećim najvećim dopuštenim količinama u kalcijevom karbonatu.
(3)
Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) zaključila je u Znanstvenom mišljenju o sigurnosti i učinkovitosti dibakrenog klorid trihidroksida (tribazničnog bakrenog klorida, TBCC) kao dodatka hrani za životinje (2) da bi bilo primjereno odrediti istu najveću dopuštenu količinu arsena za ovaj dodatak hrani za životinje kao što je najveća dopuštena količina predviđena za bakreni sulfat pentahidrat i bakreni karbonat. Primjereno je izmijeniti najveće dopuštene količine arsena u dibakrenom klorid trihidroksidu.
(4)
Neke krmne smjese za kućne ljubimce sadrže visoki udio krmiva na bazi ribe, drugih akvatičnih životinja i od njih prerađenih proizvoda i/ili brašno od morskih algi. Ta krmiva sadrže visoku količinu ukupnog arsena. Međutim arsen se u ovim krmivima pojavljuje uglavnom kao organski arsen, što je manje toksičan oblik. Stoga je primjereno izmijeniti najveće dopuštene količine za arsen u dopunskim i potpunim krmnim smjesama za kućne ljubimce koje sadrže ribu, druge akvatične životinje i od njih prerađene proizvode i/ili brašno od morskih algi.
(5)
Dva zeolitna minerala natrolit i klinoptiolit su aktivni sastojci natrolit fonolita (E566) i klinoptiolita vulkanskog podrijetla (E567). Stoga je primjereno primijeniti iste najveće dopuštene količine za olovo u natrolit fonolitu (E566) kao što su one koje vrijede za klinoptiolit vulkanskog podrijetla (E567).
(6)
Zbog povećanja održivosti uzgoja salmonida, riblje ulje se postupno zamjenjuje biljnim uljima. Međutim ova zamjena koja bi povoljno utjecala na morski okoliš u nekim slučajevima nije moguća zbog vrlo niskih najvećih dopuštenih količina za endosulfan u potpunim krmnim smjesama za ribe. Na zahtjev Komisije Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) je dala znanstveno mišljenje. U svojoj izjavi o oralnoj toksičnosti endosulfana u ribama (3) EFSA je navela da nisu primijećeni značajniji negativni učinci kod riba (atlantski losos) koji su bili izloženi do 0,1 mg/kg endosulfana u hrani za životinje u kavezima na otvorenom moru i samo manji negativni učinci su primijećeni kod lososa u bazenima izloženih količinama većim od sadašnjih najvećih dopuštenih količina u hrani za životinje. U ograničenim studijama postoje naznake da je izloženost nilskih tilapija endosulfanu putem hrane za životinje u bazenima prouzrokovala negativne učinke. Stoga je primjereno predložiti veće najveće dopuštene količine u potpunim krmnim smjesama za salmonide kako bi se poticao razvoj prema većoj održivosti uzgoja ribe bez štetnih učinaka na zdravlje riba i ljudi.
(7)
Novi podaci ukazuju da su količine dioksina u brašnu od rakova koje je nusproizvod proizvodnje hrane i koristi se uglavnom u hrani za ukrasne ribe u postotku od 1 % do 3 % veće od sadašnjih najvećih dopuštenih količina. Kako bi se omogućilo korištenje ovog brašna u hrani za životinje i smanjila količina bivše hrane bez ugrožavanja zdravlja životinja i javnog zdravlja, primjereno je neznatno povećati najveće dopuštene količine za dioksine u brašnu od rakova.
(8)
Direktiva 2002/32/EZ ima za cilj spriječiti širenje klijavog sjemena Ambrosia spp. u okoliš. S obzirom da mljevenje i drobljenje uništava klijavost sjemena, nema potrebe za čišćenjem zrnja i sjemenja koje sadrži nesukladne količine sjemena Ambrosia spp. prije mljevenja ili drobljenja, pod uvjetom da su poduzete mjere za sprečavanje širenja sjemena Ambrosia spp. u okoliš tijekom prijevoza, skladištenja ili prerade.
(9)
U pogledu kokcidiostatika diklazurila i lasalocid A natrija, izmjene su potrebne kako bi se uzele u obzir nedavno izdana odobrenja za te tvari iz Uredbe Komisije (EU) br. 169/2011 od 23. veljače 2011. o odobrenju diklazurila kao dodatka hrani za životinje za biserke (nositelj odobrenja Janssen Pharmaceutica N.V.) (4), Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 888/2011 od 5. rujna 2011. o odobrenju diklazurila kao dodatka hrani za životinje za purane za tov (nositelj odobrenja Janssen Pharmaceutica N.V.) i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2430/1999 (5) i Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 900/2011 od 7. rujna 2011. o odobrenju lasalocid A natrija kao dodatka hrani za životinje za fazane, biserke, prepelice i jarebice osim ptica nesilica (nositelj odobrenja Alpharma (Belgija) BVBA) (6).
(10)
S obzirom na predloženo povećanje najvećih dopuštenih količina za dioksine u brašnu od rakova, primjereno je također utvrditi prag za pokretanje postupka koji se primjenjuje na brašno od rakova predviđen u Prilogu II. Direktivi 2002/32/EZ.
(11)
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja i nisu im se usprotivili ni Europski parlament niti Vijeće,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Prilozi I. i II. Direktivi 2002/32/EZ izmjenjuju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 16. kolovoza 2012.