KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 258/2011
af 16. marts 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions (»Unionen«) funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 19. juni 2010 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet af European Ceramic Tile Manufacturers′ Federation (CET) (»klagerne«), på vegne af 69 producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde mere end 30 %, af den samlede produktion af keramiske fliser i Unionen. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina og Kinas repræsentanter, kendte importører og brugere om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i USA, Nigeria, Brasilien, Tyrkiet, Indonesien og Thailand, da disse lande påtænktes anvendt som referencelande. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og det store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter blev det i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøver for disse parters vedkommende for at fastsætte dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Europa-Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage stikprøver, blev alle kendte eksporterende producenter i Kina, importører og EU-producenter anmodet om at give sig til kende over for Europa-Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. april 2009 til 1. marts 2010. De kinesiske myndigheder blev også hørt.
2.1. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(5)
Der blev modtaget 105 gyldige besvarelser af stikprøveundersøgelsen fra eksporterende producenter i Kina, hvilket dækker 47 % af importen i undersøgelsesperioden som defineret i betragtning 24 nedenfor. Samarbejdsniveauet blev derfor betragtet som lavt.
(6)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve af eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af tre grupper, som repræsenterede 10 individuelle producenter, der tegnede sig for 14,4 % af den samlede eksportmængde fra Kina til Unionen og 31,3 % af den samlede mængde fra de samarbejdsvillige eksportører i UP. De berørte parter og de kinesiske myndigheder blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, hørt i forbindelse med udtagelsen af stikprøven. Der blev indsendt en række bemærkninger til den foreslåede stikprøve. Bemærkninger, der blev fundet berettigede, blev, hvor det var muligt, taget i betragtning ved udtagelsen af den endelige stikprøve.
2.2. Stikprøve af EU-producenter
(7)
European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation (CET) bekræftede i et brev til Kommissionen, at alle klagende virksomheder havde indvilliget i at blive taget i betragtning til at indgå i stikprøven. Ud over de klagende producenter gav også andre virksomheder sig til kende, hvorved Kommissionen modtog oplysninger fra 73 EU-producenter.
(8)
I stikprøveudtagningen blev der taget hensyn til den store fragmentation i sektoren for keramiske fliser. For at sikre, at resultaterne fra store virksomheder ikke dominerede skadesanalysen og at situationen i mindre virksomheder, som tilsammen tegnede sig for den største del af EU-produktionen, blev korrekt afspejlet, blev det besluttet, at alle segmenter, altså små, mellemstore og store virksomheder, skulle repræsenteres i stikprøven.
(9)
Stikprøven blev opdelt i tre segmenter baseret på den årlige produktion:
- Segment 1: Store virksomheder - produktion på over 10 mio. m2
- Segment 2: Mellemstore virksomheder - produktion på mellem 5 og 10 mio. m2
- Segment 3: Små virksomheder - produktion på under 5 mio. m2.
(10)
I analysen af de mikroøkonomiske indikatorer blev resultaterne fra virksomhederne i stikprøven i et specifikt segment vejet i henhold til den andel, netop dette segment udgjorde af den samlede EU-produktion (ved brug af en særlig vægt for hvert segment i den samlede sektor for keramiske fliser). Ifølge de oplysninger, der blev indhentet i forbindelse med undersøgelsen, tegnede producenterne i segment 1 og 2 sig hver for ca. en fjerdedel af den samlede EU-produktion, mens producenterne i segment 3 tegnede sig for ca. halvdelen af den samlede EU-produktion. Mere end 350 virksomheder hører til i segmentet for små virksomheder. Mere end 40 virksomheder hører til i segmentet for mellemstore virksomheder, og over 20 virksomheder hører til i segmentet for store virksomheder.
(11)
Ti virksomheder blev udtaget til stikprøven. Der er tale om de største virksomheder i hvert af de tre segmenter, og der blev taget hensyn til salg, produktion og geografisk beliggenhed. En stikprøveudvalgt virksomhed hører til segmentet af store virksomheder, fire til segmentet af mellemstore virksomheder og fem til segmentet af små virksomheder. De udtagne virksomheder er beliggende i seks medlemsstater (Italien, Spanien, Polen, Portugal, Tyskland og Frankrig), som tilsammen tegner sig for over 90 % af den samlede EU-produktion. Stikprøven repræsenterede 24 % af de samarbejdsvillige producenters samlede produktion og 7 % af den samlede EU-produktion.
(12)
I løbet af undersøgelsen besluttede en stikprøvevirksomhed fra Polen at indstille samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionen kunne ikke indhente samarbejde fra en anden producent i Polen.
(13)
Uanset den polske producents tilbagetrækning af samarbejdet er stikprøven stadig repræsentativ i henhold til kriterierne i betragtning 8 og 10. Det blev således besluttet, at proceduren kunne fortsættes med en stikprøve på ni producenter fra fem medlemsstater.
(14)
Klagerne anmodede om, at deres navne blev hemmeligholdt. Kommissionen accepterede denne anmodning.
2.3. Stikprøver af importører
(15)
Kommissionen modtog 24 besvarelser fra importører. Tre store importører blev udelukket fra stikprøveundersøgelsen. To af dem var forretningsmæssigt forbundet med kinesiske eksportører og en med en EU-producent (importen er marginal sammenlignet med producentens samlede salg).
(16)
De ikke forretningsmæssigt forbundne importører tegner sig for ca. 6 % af den samlede import fra Kina.
(17)
Syv virksomheder blev udtaget til stikprøven og tegnede sig for 95 % af de ikke forretningsmæssigt forbundne samarbejdsvillige virksomheders import. En af disse virksomheder var samtidig bruger af den pågældende vare. Stikprøven var også repræsentativ for så vidt angår den geografiske spredning. Stikprøven omfatter således medlemsstater, der tegner sig for over 49 % af importen til Unionen, hvilket underbyggede repræsentativiteten.
2.4. Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(18)
For at give de eksporterende kinesiske producenter i stikprøven mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen de relevante formularer til de eksporterende producenter i stikprøven. En gruppe af eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller individuel behandling, hvis undersøgelsen skulle vise, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. De andre grupper af eksporterende producenter anmodede udelukkende om individuel behandling.
(19)
Der blev modtaget anmodninger om individuel undersøgelse fra otte virksomheder eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der ikke indgik i stikprøven. Behandlingen af disse anmodninger ville i den midlertidige fase have været urimeligt byrdefuld at gennemføre. Der vil i den endelige fase blive truffet en afgørelse om, hvorvidt disse virksomheder kan indrømmes en individuel undersøgelse.
(20)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de eksporterende producenter i stikprøven, som havde givet udtryk for, at de ville anmode om individuel undersøgelse i medfør af grundforordningens artikel 17, stk. 3, til EU-producenterne i stikprøven, de samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører og alle kendte brugere i Unionen.
(21)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra tre grupper af eksporterende producenter, der indgår i stikprøven, fra otte eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter uden for stikprøven, fra ni EU-producenter, der indgår i stikprøven, og fra fem importører, der ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent. Der blev desuden modtaget bemærkninger fra den europæiske sammenslutning af producenter (Cerame-Unie), nationale sammenslutninger af producenter, importører, sammenslutninger af importører og brugere.
(22)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på sine vurderinger i forbindelse med spørgsmålet om markedsøkonomisk behandling/individuel behandling og med henblik på foreløbig fastsættelse af dumping, heraf følgende skade og Unionens interesser og aflagde kontrolbesøg hos ni EU-producenter, der indgår i stikprøven, og hos følgende virksomheder:
a)
Eksporterende producenter i Kina
-
Becarry Group, som består af:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group, som består af:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co., Ltd
-
Wonderful Group, som består af:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co., Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., en forretningsmæssigt forbundet italiensk importør
b)
Forhandlere i Kina
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd
c)
Forhandlere i Hongkong:
-
Cayenne Trading International Ltd
-
Great Prosperity Development Ltd
-
Good East Development Ltd
d)
Ikke forretningsmæssigt forbundne importører
-
Enmon GmbH, Tyskland
e)
Nationale sammenslutninger af producenter
-
Confindustria Ceramica (Italien)
-
Spanish Ceramic Tile Manufacturer's Association (ASCER)
-
APICER (Portugal).
(23)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos to producenter med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra USA som referenceland. Disse producenter anmodede om fortrolig behandling af deres identitet.
3. Undersøgelsesperiode
(24)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. april 2009 til 31. marts 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP»). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(25)
Den pågældende vare er glaserede eller uglaserede keramiske sten og fliser til brolægning, gulvbelægning eller beklædning af vægge, kaminer o. lign.; samt glaserede og uglaserede keramiske terninger og lignende varer til mosaikarbejder, også på underlag (»keramiske fliser« eller »den pågældende vare«), som for øjeblikket tariferes under KN-kode 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 og 6908 90 99.
(26)
Keramiske fliser anvendes hovedsagelig i byggeindustrien til beklædning af vægge og gulve.
2. Samme vare
(27)
En part påstod, at den importerede vare fra Kina og den vare, der produceres af EU-erhvervsgrenen, ikke var sammenlignelige.
(28)
Der mindes om, at Kommissionen baserede prissammenligningen på varetyper, der adskilles på grundlag af varekontrolnumre baseret på otte egenskaber.
(29)
Den pågældende part fremsatte sine argumenter under en høring i tilstedeværelse af høringskonsulenten. I henhold til argumenterne skyldtes den manglende sammenlignelighed de forskellige teknologier, materialer, polering og design, som anvendes til produktion af fliser i Unionen og Kina. Teknologisk avancerede anlæg producerede fliser af høj kvalitet med serigrafi og adskillige farver. Virksomheden forklarede, at der findes forskellige print-teknologier til serigrafi, rotationstryk og inkjetprint.
(30)
Til trods for anmodninger om indsendelse af detaljerede oplysninger om alle disse aspekter vedrørende varesammenlignelighed var parten ikke i stand til at begrunde sine påstande. Argumentet om forbedring af sammenligneligheden blev således ikke underbygget af beviser. Desuden erkendte parten selv, at de varetyper, der er omfattet af en tilføjelse af de fire foreslåede kriterier kun ville repræsentere 0,5 % af flisemarkedet. Som anført i høringskonsulentens rapport, som indeholdt et resumé af den pågældende virksomheds synspunkter, var de resterende 99,5 % af varerne under de samme varekontrolnumre ens.
(31)
Parten begrundede, som nævnt ovenfor, ikke, hvorfor virksomheden mente, der skulle indføres yderligere kriterier, eller den mulige indvirkning heraf på priserne. På grund af den ubetydelige markedsandel for den pågældende varetype og partens udtrykkelige erkendelse af, at 99,5 % af fliserne var sammenlignelige under det pågældende varekontrolnummer, blev påstanden om at tilføje yderligere kriterier til varekontrolnummer-strukturen foreløbigt afvist.
(32)
Det blev konkluderet, at den pågældende vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og på hjemmemarkedet i USA, der blev valgt som midlertidigt referenceland, samt varen, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenter, havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(33)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1)
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
2)
Firmaer skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
3)
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
4)
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
5)
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(34)
To grupper af eksporterende producenter fra Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
(35)
Det blev konstateret, at parterne (to producenter, en kinesisk forhandler og en forhandler fra Hongkong), der angiveligt udgjorde den ene af disse grupper, i virkeligheden ikke var forretningsmæssigt forbundne. Under disse omstændigheder blev anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra disse to kinesiske producenter (Becarry Group og Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) behandlet separat.
(36)
Hvad angår den ene gruppe af virksomheder, nemlig Wonderful Group, som bestod af to producentgrupper, der var forretningsmæssigt forbundne med hinanden ved at være ejet af samme holdingselskab, anmodede kun den ene af de forretningsmæssigt forbundne grupper om markedsøkonomisk behandling, mens den anden kun anmodede om individuel behandling. Da alle virksomheder i samme gruppe skal anmode om markedsøkonomisk behandling, og kriterierne for markedsøkonomisk behandling skal opfyldes for alle virksomheder i den samme gruppe, var denne anmodning ufuldstændig og blev derfor ikke taget i betragtning. Gruppen kunne derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(37)
For Becarry Groups vedkommende viste undersøgelsen for så vidt angår det første kriterium, at producenten havde en eksportsalgsrestriktion i sin erhvervslicens, som blev anvendt i praksis. Det blev derfor konkluderet, at virksomhedens beslutninger om salg ikke blev truffet frit, men derimod var underlagt væsentlig statslig indgriben. Desuden kunne det for flere af virksomhederne i gruppen ikke fastslås, om der var blevet ydet startkapital til virksomheden, og i så tilfælde hvem. Hvad angår det andet kriterium, viste regnskaberne flere alvorlige mangler, som ikke fremgik af revisionsrapporten. Endelig blev det vedrørende det tredje kriterium også konstateret, at der var flere fordrejninger overført fra det ikkemarkedsøkonomiske system, idet væsentlige aktiver ikke var korrekt bogført eller afskrevet i regnskaberne, og der forelå ingen beviser for, at virksomheden havde betalt for sin brugsret til jord.
(38)
Hvad angår Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, viste undersøgelsen vedrørende det første kriterium, at virksomheden ikke kunne bevise, om der betaltes startkapital til virksomheden ved oprettelsen, og i så fald hvem, der betalte. Det kunne således ikke udelukkes, at nogle af midlerne blev stillet til rådighed af staten. Hvad angår det andet kriterium, viste regnskaberne alvorlige mangler, der ikke fremgik af revisionsrapporten, og det blev således konstateret, at regnskaberne ikke var revideret i henhold til internationale regnskabsstandarder. Endelig var der, hvad angår det tredje kriterium, også alvorlige fordrejninger overført fra det ikkemarkedsøkonomiske system, da der ikke blev fremlagt bevis for, om virksomheden havde betalt for sin ret til brug af jord eller for betaling af visse aktiver.
(39)
Kommissionen sendte resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling til de pågældende eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og klagerne og opfordrede dem til at indsende bemærkninger.
(40)
Efter fremlæggelsen af resultaterne vedrørende markedsøkonomisk behandling modtog Kommissionen bemærkninger fra to eksporterende producenter i stikprøven, som ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling. Disse bemærkninger var dog ikke af en sådan art, at de kunne ændre konklusionerne, da de udelukkende søgte at tilbagevise en del af konklusionerne og ikke indeholdt nye beviser til støtte for bemærkningerne.
2. Individuel behandling
(41)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde hvor virksomhederne kan bevise, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden ikke desto mindre er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(42)
De eksporterende producenter i stikprøven, som anmodede om markedsøkonomisk behandling - Becarry Group and Shandong Yadi Ceramics Co Ltd - anmodede også om individuel behandling, hvis der ikke kunne indrømmes dem markedsøkonomisk behandling. Wonderful Group og Xinruncheng Group anmodede også om individuel behandling.
(43)
For så vidt angår Becarry Group blev det konstateret, at der ikke blev truffet frie beslutninger om salg på grund af eksportsalgsrestriktionen, jf. betragtning 37 ovenfor, og virksomhedens anmodning om individuel behandling blev derfor afvist.
(44)
Om de andre eksporterende producenter konstateredes det, at de opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor kunne indrømmes individuel behandling. På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det således foreløbigt, at følgende eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, opfyldte alle kravene for indrømmelse af individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group
-
Wonderful Group
3. Normal værdi
a) Valg af referenceland
(45)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(46)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(47)
Der blev indsendt en række bemærkninger, og en række andre lande blev foreslået som alternativ, nemlig Brasilien, Tyrkiet, Nigeria, Thailand og Indonesien.
(48)
Kommissionen besluttede derfor at indhente samarbejde fra kendte producenter i disse lande, herunder også USA. Kun to producenter af den pågældende vare i USA besvarede dog spørgeskemaerne. En producent fra Thailand indsendte også en ufuldstændig spørgeskemabesvarelse, og virksomhedens varesortiment var under alle omstændigheder ikke fuldt ud sammenligneligt med de samarbejdsvillige kinesiske producenters.
(49)
Undersøgelsen viste, at USA har et konkurrencepræget marked for den pågældende vare. Adskillige producenter var aktive på det amerikanske hjemmemarked, og der importeredes store mængder. Undersøgelsen viste desuden, at keramiske fliser med oprindelse i Kina og i USA grundlæggende har de samme fysiske egenskaber og anvendelsesformål, og at produktionsprocesserne var identiske.
(50)
Det blev påstået, at da det amerikanske marked overvejende er kendetegnet ved import, dækker keramiske fliser produceret i USA og fliser produceret i Kina forskellige markedssegmenter. De varetyper, der produceres på hjemmemarkedet, som blev anvendt som grundlag for fastsættelse af den normale værdi, ville derfor ikke være sammenlignelige med de varetyper, der eksporteres fra Kina til Den Europæiske Union. Undersøgelsen har dog vist, at den amerikanske produktion dækker en lang række varetyper, der er sammenlignelige med de varetyper, der produceres i og eksporteres fra Kina, jf. betragtning 49 ovenfor.
(51)
Det blev endvidere påstået, at USA skulle være en relativt lille aktør på verdensmarkedet for keramiske fliser. Der produceredes dog ca. 600 mio. m2 på hjemmemarkedet i 2009, hvilket betragtes som væsentligt. Til sammenligning fremstillede Kina, verdens største producent, 2 mia. m2 i samme periode.
(52)
En part påstod, at USA havde strenge kvalitetsstandarder og effektivt skabte ikke-toldmæssige handelshindringer for importen fra Kina. Undersøgelsen viste dog, hvilket fremgår ovenfor, at importmængden fra Kina til USA var høj og udgjorde den væsentligste del af forbruget på det amerikanske hjemmemarked. Argumentet om, at ikke-toldmæssige handelshindringer i USA påvirkede importen og dermed konkurrencen, blev derfor afvist.
(53)
De tal, som de to samarbejdsvillige amerikanske producenter indsendte i deres besvarelser, blev verificeret under et kontrolbesøg. Kun de verificerede data fra den ene producent blev i sidste ende taget i betragtning, da det blev konkluderet, at der var tale om pålidelige data, som den normale værdi kunne baseres på. Tallene fra den anden producent, hos hvem der blev aflagt kontrolbesøg, blev ikke fundet pålidelige og måtte forkastes, da denne producent kun angav en del af sit hjemmemarkedssalg, og da der ikke var fuld overensstemmelse mellem omkostningerne og regnskaberne.
(54)
Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at USA er et hensigtsmæssigt og rimeligt valg af referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(55)
Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. nedenfor.
(56)
Den amerikanske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev, for så vidt angår mængde, fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter.
(57)
Hjemmemarkedssalget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i løbet af undersøgelsesperioden kunne anses for at have fundet sted i normal handel for alle typer af samme vare fremstillet af den amerikanske producent. På grund af kvalitetsforskel mellem samme vare produceret og solgt i USA og den pågældende vare, der eksporteres fra Kina til Unionen, blev det for visse varetyper vurderet mere hensigtsmæssigt at beregne den normale værdi for at kunne tage disse forskelle i betragtning og sikre en retfærdig sammenligning, jf. betragtning 61.
(58)
Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje SA&G-omkostningerne og fortjenesten til den amerikanske producents produktionsomkostninger. Beløbene for SA&G og fortjeneste blev, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, fastlagt på basis af den amerikanske producents faktiske tal for produktion og salg i normal handel af den samme vare.
c) Eksportpriser for eksporterende producenter
(59)
Eksportpriserne for de kinesiske eksportører i stikprøven blev baseret på de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales af den første uafhængige kunde. Hvor salget foregik via en forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen, blev priserne beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9. Der blev foretaget justeringer for alle de omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Hvad angår fortjenstmargenen, blev en ikke forretningsmæssigt forbunden importørs fortjeneste på den pågældende vare anvendt, da den forretningsmæssigt forbundne importørs faktiske fortjeneste ikke blev betragtet som et pålideligt grundlag på grund af forholdet mellem den eksporterende producent og den forretningsmæssigt forbundne importør.
d) Sammenligning
(60)
Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med salgspriserne på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi.
(61)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Den normale værdi blev justeret for forskelle i egenskaber, som navnlig skyldes OEM branding, og for kvalitetsforskelle for visse varetyper, der ikke produceres af producenten i referencelandet for de lavere omkostninger til fliser, der ikke er af porcelæn. Der blev foretaget yderligere justeringer vedrørende søtransport, forsikrings- og håndteringsomkostninger og hermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
4. Dumpingmargener
a) For samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(62)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af eksportprisen for den pågældende vare til EU som fastlagt ovenfor.
(63)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Midlertidig dumpingmargen
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
b) For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(64)
Dumpingmargenen for de andre samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, som ikke indgik i stikprøven, blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 6, beregnet som et vejet gennemsnit af de dumpingmargener, der var fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven.
(65)
Dumpingmargenen for den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina, som indgik i stikprøven men ikke blev indrømmet individuel behandling (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), blev også beregnet ifølge metoden i betragtning 64.
c) Alle andre (ikke samarbejdsvillige) eksporterende producenter
(66)
Den landsdækkende dumpingmargen for alle andre ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina blev fastlagt ved brug af den højeste dumpingmargen for en repræsentativ varetype fra en samarbejdsvillig eksporterende producent.
(67)
På det grundlag udgør den foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargen på basis af stikprøven og det landsdækkende dumpingniveau følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, eller ikke er blevet indrømmet individuel behandling (jf. bilag I)
32,3 %
Restmargen for ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter
73,0 %
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(68)
Som nævnt i betragtning 8 er EU-erhvervsgrenen for keramiske fliser meget fragmenteret. Over 500 producenter fremstiller keramiske fliser.
(69)
Som nævnt tidligere er EU-erhvervsgrenen delt op i tre segmenter: små, mellemstore og store virksomheder. De små virksomheder tegner sig for halvdelen af den samlede EU-produktion.
(70)
De nationale og europæiske sammenslutninger har indsendt tal, der anslår, at de små virksomheder tegner sig for ca. 75 % af EU-produktionen. Disse tal er blevet krydstjekket med tal fra individuelle producenter og nationale sammenslutninger, men også med statistiske kilder såsom Prodcom. Mængden og værdien af den resterende produktion er blevet ekstrapoleret på baggrund af samme informationskilder. På denne baggrund blev det konkluderet, at den samlede EU-produktion udgjorde 895 mio. m2 i UP. Samtlige EU-producenter (som tegner sig for den samlede EU-produktion) udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og benævnes herefter »EU-erhvervsgrenen«.
2. EU-forbruget
(71)
EU-forbruget blev fastsat ved at lægge importen baseret på Eurostats oplysninger til EU-producenternes salg på EU-markedet. Tallene vedrørende det samlede salg i Unionen af den pågældende vare blev baseret på efterprøvede data fra både nationale og europæiske sammenslutninger af producenter. Ekstrapoleringerne blev foretaget på grundlag af sammenslutningernes og Prodcom's data for at komme frem til det samlede salg i Unionen.
(72)
I den betragtede periode, dvs. mellem 2007 og UP, faldt EU-forbruget med 29 %, hvor det største fald var på 13 % mellem 2007 og 2008. I UP faldt forbruget med 8 % sammenlignet med 2009.
Tabel 1
Forbrug
Mængde (1 000 m2)
2007
2008
2009
UP
+ Samlet import
157 232
140 715
115 676
119 689
+ EU-produktion solgt på EU-markedet
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeks (2007 = 100)
100
86
78
70
= Forbruget
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Indeks (2007 = 100)
100
87
77
71
Fald år-til-år
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Importen fra Kina
3.1. Mængde, markedsandel og priser for dumpingimporten af den pågældende vare
(73)
Udviklingen i mængder, markedsandele og gennemsnitspriser vedrørende importen fra Kina kan ses nedenfor. Følgende mængde- og pristendenser er baseret på oplysninger fra Eurostat.
Tabel 2
Importen fra Kina
Mængde (1 000 m2)
2007
2008
2009
UP
Udviklingen i importen fra det pågældende land
68 081
65 122
62 120
66 023
Indeks (2007 = 100)
100
96
91
97
År-til-år-basis
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Markedsandel for importen fra det pågældende land
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Importpriser fra det pågældende land (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Indeks (2007 = 100)
100
105
95
97
År-til-år-basis
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Mængden af den samlede import fra Kina faldt med 3 % i løbet af den betragtede periode og udgjorde ca. 66 mio. m2 i UP. Den faldende tendens er som sådan i tråd med den faldende tendens i forbruget, men den er dog langt mindre udtalt og forekom mellem 2007 og 2009. Mellem 2009 og UP steg importmængden fra Kina med 6 %. Set over hele den betragtede periode steg markedsandelen for importen fra Kina således med 35 %, fra 4,8 % i 2007 til 6,5 % i UP.
(75)
Priserne på importen fra Kina faldt med 4 % i den betragtede periode, fra 4,7 EUR/m2 til 4,5 EUR/m2.
3.2. Prisunderbud
(76)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige salgspriser for hver varetype, som EU-producenterne solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter importen og handelsled.
(77)
Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare i UP blev solgt i Unionen til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens. Udtrykt i procent af sidstnævnte varierede underbuddet mellem 44 % og 57 %. Beregningerne blev baseret på data indsendt fra EU-producenterne i stikprøven og eksporterende producenter fra Kina, som indgik i stikprøven.
4. Import fra andre tredjelande end Kina
(78)
Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Følgende mængde- og pristendenser er baseret på oplysninger fra Eurostat.
Tabel 3
Import fra andre tredjelande
2007
2008
2009
UP
Import fra andre lande (1 000 m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Indeks (2007 = 100)
100
85
60
60
Markedsandel for import fra andre lande
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Gennemsnitspris (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Indeks (2007 = 100)
100
113
122
122
Import fra Tyrkiet (1 000 m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Tyrkiets markedsandel
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Gennemsnitspris (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Import fra andre tredjelande end Kina og Tyrkiet
38 941
31 002
22 627
22 322
Indeks (2007 = 100)
100
80
58
57
Gennemsnitspris (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Importen fra tredjelande faldt med 40 % i den betragtede periode. Markedsandelen for denne import faldt således med 14 %, fra 6,2 til 5,3 %.
(80)
Det skal bemærkes, at de gennemsnitlige importpriser fra andre tredjelande steg med 22 % i den betragtede periode og konsekvent forblev højere end gennemsnitssalgsprisen for eksportsalget fra Kina (19 % højere i UP).
5. EU-erhvervsgrenens situation
5.1. Generelt
(81)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(82)
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder, markedsandel, dumpingmargenernes vækst og størrelse) blev vurderet for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen blev baseret på oplysninger fra de europæiske og nationale sammenslutninger, som blev krydstjekket med data fra producenterne og tilgængelige officielle statistikker.
(83)
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (gennemsnitlige enhedspriser, beskæftigelse, lønninger, produktivitet, lagre, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital) blev foretaget for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Analysen blev baseret på deres oplysninger som blev behørigt efterprøvet.
5.2. Makroøkonomiske indikatorer
5.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(84)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt væsentligt med 32 % i den betragtede periode. Det generelle fald (i den betragtede periode) afspejlede den væsentlige nedgang i forbruget (29 % i den betragtede periode, jf. betragtning 72). Faldet fulgte dog en anderledes tendens. Produktionen faldt mellem 2007 og 2009 med 32 % med det største fald på 23 % mellem 2008 og 2009. Produktionen blev derefter stabiliseret mellem 2009 og UP.
Tabel 4
Den samlede EU-produktion
2007
2008
2009
UP
Mængde (1 000 m2)
Produktion
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Indeks (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 5 % mellem 2007 og 2008, og med 2 % mellem 2008 og UP. Den deraf følgende kapacitetsudnyttelse viste et generelt fald på 27 % mellem 2007 og UP.
Tabel 5
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2007
2008
2009
UP
Mængde (1 000 m2)
Produktionskapacitet
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Indeks (2007 = 100)
100
95
93
93
Kapacitetsudnyttelse
87 %
81 %
64 %
64 %
Indeks (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Salgsmængder og markedsandel
(86)
I tråd med udviklingen i produktionsmængderne faldt EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i samme takt som faldet i forbruget, dvs. med 30 % i den betragtede periode. Faldet i EU-erhvervsgrenens salg fulgte derefter næsten samme tendens som nedgangen i forbruget.
Tabel 6
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2007
2008
2009
UP
Mængde (1 000 m2)
Salg i Unionen
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeks (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 1 procentpoint i den betragtede periode.
Tabel 7
EU-markedsandel
2007
2008
2009
UP
Unionens markedsandel
89 %
89 %
90 %
88 %
Indeks (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Beskæftigelse og produktivitet
(88)
Beskæftigelsen faldt med 11 % mellem 2007 og 2008. I løbet af den betragtede periode faldt den med 16 %.
Tabel 8
Beskæftigelse
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitperiode
Samlet beskæftigelse
92 588
82 214
79 518
77 458
Indeks (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, var stabil mellem 2007 og 2008. Fra 2008 til UP var der dog et fald i produktiviteten på 19 %, som skyldtes et fald i produktionen.
Tabel 9
Produktivitet
2007
2008
2009
UP
Produktivitet (m2 pr. år/ansat)
17 439
17 453
13 834
14 132
Indeks (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Dumpingmargenens størrelse
(90)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen endvidere ikke anses for at være ubetydelige.
5.3. Mikroøkonomiske indikatorer
(91)
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagerbeholdninger, salgspriser, likviditet, rentabilitet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, investeringer, og lønninger) blev gennemført for de enkelte virksomheder, dvs. de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
5.3.1. Generel bemærkning
(92)
For visse mikroøkonomiske indikatorer (salgspris, produktionsomkostninger, rentabilitet og investeringsafkast, dvs. indikatorer, der udtrykkes i andet end absolutte værdier, altså kun værdier udtrykt i procent) blev resultaterne hos stikprøvevirksomhederne i det specifikke segment vejet i henhold til segmentets andel af den samlede EU-produktion (ved hjælp af den særlige vægt for hvert segment i den samlede sektor for keramiske fliser -52 % for små virksomheder, 24 % for mellemstore og store virksomheder). Det blev således sikret, at de store virksomheders resultater ikke dominerede skadesanalysen med henblik på korrekt at afspejle de små virksomheders situation, da de tilsammen tegner sig for den største andel af EU-produktionen.
5.3.2. Lagerbeholdninger
(93)
Selv om EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger i absolutte tal faldt med 14 % i den betragtede periode, steg de betydeligt udtrykt i procent af produktionen (med 37 %).
Tabel 10
2007
2008
2009
UP
Lagre (1 000 m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indeks (2007 = 100)
100
105
82
86
Lagre i % af produktionen
43 %
49 %
55 %
59 %
Indeks (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Stigningen i lagerbeholdningerne er en afslørende skadesfaktor. Virksomheder i sektoren har normalt tre måneders produktion på lager, men presset fra den kinesiske dumpingimport tvang dem til at øge deres lagre helt indtil seks måneders produktion. Der blev ganske rigtigt observeret en jævn stigning i lagerbeholdningerne fra 43 % i 2007 til 59 % i UP.
(95)
Denne stigning i lagerbeholdningerne forklares ved, at de eksporterende producenter fra Kina fokuserede på salg af store partier af homogene varer, mens EU-erhvervsgrenen udbød et større varesortiment for så vidt angår typer, farver og størrelser. EU-erhvervsgrenen var nødt til at øge sine lagerbeholdninger for hurtigt at kunne reagere på specifikke ordrer.
5.3.3. Salgspriser
(96)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser steg med 10 % i løbet af den betragtede periode.
Tabel 11
Enhedspris på EU-markedet
2007
2008
2009
UP
Enhedspris ved salg på EU-markedet (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Indeks (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Prisstigningen skyldes en række forskellige faktorer. For det første var der et behov for at overvælt stigningerne i produktionsomkostningerne, som i samme periode steg med 14 % (jf. betragtning 106). Prisstigningen skyldes desuden de stigende lagerbeholdninger (jf. betragtning 95) og det ændrede varesortiment, som EU-erhvervsgrenen tilbød. Importen fra Kina var koncentreret om store partier af homogene varer. EU-erhvervsgrenen måtte således fokusere på mindre partier af den pågældende vare, hvor efterspørgslen var mere fragmenteret og med mindre mængder, og et større sortiment for så vidt angår typer, farver og størrelser.
(98)
Til trods for stigningen i enhedspriserne opererede EU-erhvervsgrenen dog under målet for fortjenesten. Segmentet for små virksomheder var faktisk tabsgivende.
(99)
Udviklingen i priserne på importen fra Kina er nærmere beskrevet i betragtning 75. Som det kan ses, fulgte disse priser en anderledes tendens end EU-erhvervsgrenens, og var konsekvent lavere. I UP var priserne fra Kina kun halvt så høje som EU-erhvervsgrenens priser.
5.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evnen til at tilvejebringe kapital, investeringer og lønninger
(100)
Stigningen i produktionsomkostningerne var, som nævnt ovenfor, højere end stigningen i salgspriserne. Med en stigning i omkostningerne på 14 % i den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen kun i stand til at hæve sine priser med 9 %. Rentabiliteten faldt fra 3,9 % i 2007 til 0,4 % i UP. Erhvervsgrenen havde den laveste fortjeneste i 2009, idet den ikke var i stand til at dække sine omkostninger med et tab på 1,2 %. Segmentet for små virksomheder var det hårdest ramte af de tre segmenter, idet det har været tabsgivende siden 2008. De store og mellemstore virksomheder var, til trods for væsentlige fald i rentabiliteten, i stand til at sælge med en beskeden, om end ikke bæredygtig, fortjeneste.
(101)
De mellemstore og store virksomheders fortjeneste kan af fortrolighedshensyn ikke offentliggøres. I segmentet for store virksomheder blev beregningen af fortjenesten baseret på tal fra en virksomhed, men fremlæggelsen af resultaterne hos de mellemstore virksomheder ville give andre virksomheder mulighed for at beregne fortjenesten for andre segmenter, idet den samlede, vejede fortjeneste er kendt.
Tabel 12
Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, investeringer og lønninger
2007
2008
2009
UP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Likviditet (1 000 EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Indeks (2007 = 100)
100
64
48
46
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Nettoinvesteringer (1 000 EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Indeks (2007 = 100)
100
100
70
72
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
38 910
39 714
37 366
37 242
Indeks (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Tendensen for likviditeten, som er en erhvervsgrens evne til selv at finansiere sine aktiviteter, forblev positiv i den betragtede periode. Likviditeten faldt dog mellem 2007 og UP med ca. 54 %.
(103)
Investeringsafkastet fulgte i store træk den samme tendens som rentabiliteten i den betragtede periode.
(104)
Mellem 2007 og UP faldt den årlige investeringsstrøm i den pågældende vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen med 28 %.
(105)
Mellem 2007 og undersøgelsesperioden faldt gennemsnitslønningerne pr. ansat med 4 %.
5.3.5. Produktionsomkostninger
Tabel 13
Produktionsomkostninger
2007
2008
2009
UP
Produktionsomkostninger EUR/m2
7,7
8,3
8,8
8,8
Indeks
100
108
114
114
(106)
Produktionsomkostningerne steg, som anført ovenfor, med 14 % i den betragtede periode. Stigningen skyldtes en stigning i lagerbeholdningerne (se betragtning 95) og en ændring i det varesortiment, som EU-erhvervsgrenen udbyder (større udbud i typer, farver og størrelser), mens importen fra Kina fokuserede på store partier af homogene varer. EU-erhvervsgrenen var nødt til at øge sine lagerbeholdninger for at kunne reagere hurtigt på meget specifikke ordrer og var desuden nødt til at tilbyde et større varesortiment.
6. Konklusion om skade
(107)
Undersøgelsen har vist, at skadesindikatorer såsom produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og beskæftigelsen forværredes i løbet af den betragtede periode. Selv om det ikke kan nægtes, at den negative udvikling i forbruget har haft en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, er det dog værd at bemærke, at importen fra Kina var i stand til at øge sin markedsandel ved hjælp af et prispres.
(108)
Skadesindikatorerne vedrørende især EU-producenternes finansielle resultater - f.eks. rentabilitet, investeringsafkast og likviditet - blev påvirket i alvorlig grad i den betragtede periode. En meget afslørende skadesfaktor er den voldsomme stigning i lagerbeholdningerne (37 %) i den betragtede periode. Denne stigning forklares ved, at de eksporterende producenter fra Kina fokuserede på salg af store partier af homogene varer, mens EU-erhvervsgrenen udbød et større varesortiment for så vidt angår typer, farver og størrelser. EU-erhvervsgrenen var nødt til at øge sine lagerbeholdninger for at kunne reagere hurtigt på meget specifikke ordrer og var nødt til at tilbyde et større varesortiment.
(109)
Selv om EU-erhvervsgrenens salgspriser steg i den betragtede periode, skyldes dette især stigningen i produktionsomkostningerne. Samlet set blev fortjenesten forværret i den betragtede periode. Segmentet for små virksomheder, som udgjorde halvdelen af EU-erhvervsgrenen, har faktisk været tabsgivende siden 2008. Erhvervsgrenen var således ikke i stand til at opnå en tilstrækkelig fortjeneste til trods for stigninger i salgspriserne. Erhvervsgrenen var ikke i stand til at hæve deres salgspriser til et niveau, der kan sikre den nødvendige rentabilitet og levedygtigheden på længere sigt.
(110)
Analysen af pristendenserne, som var baseret på Eurostats tal, viste, at prisforskellen mellem dumpingimporten fra Kina og EU-erhvervsgrenens priser steg fra ca. 40 % i 2007 og 2008 til ca. 50 % i 2009 og UP.
(111)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(112)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at den skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Virkninger af importen fra Kina
(113)
Den stigende markedsandel for eksporterende producenter fra Kina i den betragtede periode faldt tidsmæssigt sammen med et fald i EU-erhvervsgrenens fortjeneste og en væsentlig stigning i erhvervsgrenens lagerbeholdninger.
(114)
Det faldt desuden sammen med et fald i EU-forbruget. Mens mængden af den kinesiske import faldt med 9 procentpoint mellem 2007 og 2009 ligesom det faldende forbrug (dog ikke i samme takt - forbruget faldt med 23 procentpoint i samme periode), steg den kinesiske markedsandel støt siden 2007. Desuden steg den kinesiske import med 6 procentpoint mellem 2009 og UP til trods for et yderligere fald i forbruget på 6 procentpoint.
(115)
Prisforskellen (baseret på Eurostats gennemsnitstal) mellem den kinesiske import og EU-erhvervsgrenens priser var markant i hele den betragtede periode. Forskellen var allerede i 2007 på over 40 %, hvilket antyder, at de eksporterende producenter fra Kina indledte deres prisstrategi før den økonomiske krise. Prisforskellen steg efter krisen således til 50 % i UP.
(116)
Den stigende markedsandel for den kinesiske import kombineret med faldende priser og en stigende prisforskel mellem EU-erhvervsgrenens og de kinesiske producenters priser faldt tidsmæssigt sammen med forværringen af EU-erhvervsgrenens situation.
3. Virkningerne af andre faktorer
3.1. Virkningen af import fra andre tredjelande end Kina
(117)
Importmængden fra andre tredjelande end Kina faldt med 40 % i den betragtede periode. Markedsandelen for disse importerede varer faldt også en anelse i samme periode (ca. 1 %). Priserne på disse importerede varer og varerne fra Kina var sammenlignelige i 2007, men prisforskellen steg til 18 % i 2009 og 16 % i UP.
(118)
Tyrkiet er den næststørste eksportør til Unionen med en markedsandel på 3 % i UP. Denne markedsandel forblev stabil (et let fald på 0,4 %) i den betragtede periode. Importmængden fra Tyrkiet faldt med 37 % i den betragtede periode. Selv om priserne på den tyrkiske import lå under EU-erhvervsgrenens priser (næsten 40 % i den betragtede periode), steg prisforskellen mellem den tyrkiske og kinesiske import til 16 % i 2009 og UP efter en stigning på 22 % i de tyrkiske priser. Det kan således ikke udelukkes, at importen fra andre tredjelande end Kina i begrænset omfang kan have bidraget til den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Denne import brød dog ikke den årsagssammenhæng, der var konstateret mellem dumpingimporten fra Kina og EU-erhvervsgrenens skade.
4. Virkningen af den store fragmentering af EU-erhvervsgrenen
(119)
Den europæiske fliseindustri er meget fragmenteret. Det samlede antal af virksomheder faldt dog i den betragtede periode som følge af en konsolideringsproces, som er foregået i de seneste 20 år. Undersøgelsen viste dog, at virksomhederne i de medlemsstater, der har den største produktion og samtidig den største fragmentering, opererer i klynger. Denne struktur sikrer en effektiv fordeling af ressourcerne. Fragmenteringen giver nemlig store virksomheder mulighed for give produktionen af visse varetyper (for så vidt angår farver, størrelser mv.) i underentreprise til små virksomheder. Med de små virksomheders hjælp er erhvervsgrenen i stand til hurtigt at kunne levere mange varetyper. Dette viste sig især vigtigt, idet de kinesiske konkurrenter sælger store partier af homogene varer, hvor der ikke er plads til fleksibilitet i design, farver mv. Under disse omstændigheder kan der ikke etableres en årsagssammenhæng mellem fragmenteringen og forværringen af EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
4.1. Virkningen af den økonomiske krise
(120)
Undersøgelsen viste, at den økonomiske krise uden tvivl havde en virkning på EU-erhvervsgrenens situation.
(121)
Virkningen hidrørte især fra afmatningen i byggeindustrien, som afspejledes i det faldende forbrug af keramiske fliser. Generelt var faldet i den samlede europæiske byggeindustri på 7,5 % (3) i 2009. Det generelle økonomiske klimas mere præcise virkning på byggeindustrien varierer afhængigt af de specifikke segmenter i denne erhvervsgren (4). I 2009 var faldet i byggeindustrien overvejende koncentreret om segmenterne for nybyggeri og privat ejendomsbyggeri. Bygge- og anlægsarbejder blev derimod mindre påvirket, og segmentet for offentligt erhvervsbyggeri voksede endda med 1,1 % i 2009. European Construction Industry Federation (den europæiske entreprenørsammenslutning) anførte, at disse tendenser afspejlede myndighedernes bestræbelser på at opretholde eller endda øge de offentlige udgifter til byggeri og infrastruktur som led i de nationale incitamentpakker. Ligeledes afbødede en række skatteincitamenter til energieffektive løsninger virkningen af den økonomiske afmatning på aktiviteter som renovering og vedligeholdelse.
(122)
Førnævnte udviklinger havde en positiv virkning på segmenterne for renovering og vedligeholdelse (positiv indvirkning på produktion, salg og rentabilitet i efterfølgende produktionstrin, idet fortjenstmargenerne er højere i detailsegmentet). Disse segmenter blev under alle omstændigheder mindre påvirket af den økonomiske afmatning.
(123)
Følgende analyse viser, at den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen, faktisk skyldtes dumpingimporten fra Kina, selv om den økonomiske krise kan have haft en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
(124)
Undersøgelsen viste for det første, at byggeindustrien er begyndt at genrejse sig efter virkningerne af den økonomiske krise i UP, mens indikatorerne for EU-erhvervsgrenen fortsat viser en nedadgående tendens.
(125)
For det andet er et vigtigt element udviklingen i lagerbeholdningerne, som i dette tilfælde er en afslørende skadesindikator (se betragtning 93). Der er observeret en støt, årlig stigning i lagerbeholdningerne. Denne støtte stigning antyder, at EU-erhvervsgrenen faktisk hovedsagelig var under pres fra de eksporterende producenter fra Kina. Hvis stigningen i lagerbeholdningerne skulle tilskrives den økonomiske krise, ville der sandsynligvis være konstateret en væsentlig stigning i kriseårene i stedet for en støt tendens i den betragtede periode.
(126)
Endelig viser analysen af rentabilitetstallene, at især de små virksomheder, som tegnede sig for næsten 50 % af EU-produktionen i UP, kun opnåede en meget beskeden fortjeneste på 0,3 % allerede i 2007 og har været tabsgivende siden. Dette antyder, at forværringen af deres situation var begyndt allerede inden krisen.
(127)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at forværringen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation hovedsagelig skyldes dumpingimporten fra Kina. Selv om den økonomiske krise og det deraf følgende fald i efterspørgslen kan have bidraget til den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, er virkningen heraf ikke af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
4.2. Påstande vedrørende selvforskyldt skade
(128)
En importør påstod, at den væsentligste årsag til skaden var de polske fliseproducenters salg af fliser til meget lave priser. Det skal i den forbindelse bemærkes, at skadesanalysen bør udføres overordnet for hele EU-erhvervsgrenen og ikke kun for en del af erhvervsgrenen. Kommissionen analyserede ikke desto mindre situationen på det polske marked ud fra de foreliggende oplysninger (det skal bemærkes, at den polske virksomhed i stikprøven besluttede at indstille sit samarbejde, og at ingen andre polske virksomheder indvilligede i at samarbejde).
(129)
Det blev indledningsvist fundet, at det polske salg, udtrykt i mængder, til resten af EU-markedet udgjorde en markedsandel på mindre end 3 % i UP.
(130)
Hvis de polske virksomheder for det andet havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen, og deres priser var blevet taget i betragtning ved underbudsanalysen, ville dette have haft en begrænset vægt i den samlede underbudsberegning. På grund af manglende samarbejde fra den polske virksomhed foreligger der ikke detaljerede prisoplysninger pr. varekontrolnummer. Selv i en situation med »maksimal indvirkning«, hvor det forudsættes, at det samlede polske salg var blevet inkluderet i beregningen, ville indvirkningen have været minimal og ikke have ændret det samlede billede på grund af de relativt lave salgsmængder (5).
(131)
På denne baggrund var den eventuelle indvirkning af det polske salg på den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, begrænset.
(132)
En anden påstand om selvforskyldt skade var, at enkelte EU-producenter skulle have suppleret deres kataloger med import af kinesiske fliser og videresolgt dem under deres eget varemærke. Denne påstand var dog ikke underbygget, og desuden viste beviser, som blev indsamlet under undersøgelsen, at denne import var marginal. Det kan således ikke konkluderes, at EU-producenternes import bidrog til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
5. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(133)
Eksportresultaterne blev også undersøgt som en af de andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kunne tilføje EU-erhvervsgrenen skade, for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Analysen af Eurostats tal viste, at eksporten fra Unionen faktisk faldt med 44 %. Eksportpriserne steg dog med 32 %. Hos de samarbejdsvillige producenter i stikprøven var faldet dog mindre udtalt (- 24 %). Undersøgelsen viste desuden, at eksportandelen udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens samlede salg steg fra 17 % i 2007 til 19 % i 2009. Selv om eksportmængden hos de samarbejdsvillige EU-producenter faldt, var faldet desuden mindre udtalt end faldet i salget på EU-markedet (- 24 % for eksporten sammenholdt med - 30 % for EU-salget). Derfor fandt man, at faldet i eksportmængder ikke kan forklare den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(134)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke bidrog til den væsentlige skade, som erhvervsgrenen har lidt.
6. Konklusion om årsagssammenhæng
(135)
Det blev således konkluderet, at der er en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina. Den økonomiske krise og importen fra andre tredjelande end Kina havde en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, men var ikke af et omfang, der kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(136)
På grundlag af ovenstående analyse af virkningerne af alle kendte faktorer for EU-erhvervsgrenens situation konkluderes det derfor foreløbigt, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen i UP.
F. UNIONENS INTERESSER
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(137)
Der var en høj samarbejdsgrad og støtte blandt medlemmerne af European Association (Cerame-Unie) og størstedelen af de nationale sammenslutninger af producenter. Desuden har ingen EU-producenter givet udtryk for deres modvilje mod indledningen af undersøgelsen eller indførelsen af foranstaltninger. Dette antyder, at indførelsen af foranstaltninger tydeligvis er i EU-producenternes interesse.
(138)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen påførtes væsentlig skade på grund af virkningerne af dumpingimporten, som underbød erhvervsgrenens priser, jf. betragtning 76 ff.
(139)
Det kan forventes, at EU-erhvervsgrenen vil få fordel af foranstaltningerne, som med sandsynlighed vil hindre fornyet dumpingimport til lave priser.
(140)
Indføres deres ikke foranstaltninger, kan det forventes, at stigningen i dumpingimporten af keramiske fliser til lave priser vil fortsætte eller endda øges. Virkningen af faldet i salgspriserne, som blev udøvet af dumpingimporten fra Kina, vil fortsat trykke EU-producenternes salgspriser og fortjeneste.
(141)
Da EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og rentabilitet ikke er solid nok til at modstå yderligere pristryk fra dumpingimporten, som i høj grad underbød deres priser, kan dette sandsynligvis føre til en gradvis lukning af en række EU-producenter.
2. Importørernes interesser
(142)
Samarbejdsviljen hos de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere udgjorde ca. 6 % af den samlede mængde af varer importeret fra Kina. I stikprøveundersøgelsen (jf. betragtning 15) blev syv ikke forretningsmæssigt forbundne importører (én var en bruger) udtaget. De tegnede sig for ca. 5 % af den samlede import fra Kina. De samarbejdsvillige importører var overvejende forhandlere af fliser, dog med undtagelse af én importør, hvor handelen med fliser repræsenterer en lille del af de samlede forretninger. For de samarbejdsvillige importører udgjorde andelen af import fra Kina en væsentlig del af deres samlede indkøb (mere end 75 %). Selv om det lader til, at der er en margen til at absorbere en stigning i priserne på den kinesiske import, idet importørernes fortjeneste på denne import er på ca. 50 %, angiver de normalt en fortjeneste på ca. 5 %.
(143)
Hvis foranstaltningerne indføres vil de ud fra et simpelt omkostningsperspektiv sandsynligvis få en virkning på importørernes forretninger.
(144)
Undersøgelsen viste dog, at det er muligt for importører og brugere at skifte til varer, der købes fra tredjelande eller fra lande i Unionen. Dette kan gøres ganske nemt, da den undersøgte vare fremstilles i mange lande både i og uden for Unionen (Tyrkiet, De Forenede Arabiske Emirater, Egypten, Sydøstasien, Brasilien mv.).
(145)
En importør erklærede, at virksomheden forsøgte at skifte leverandør efter indledningen af undersøgelsen, men dog uden held. På den anden side erklærede en anden importør, at denne proces allerede var undervejs, da undersøgelsen blev indledt, og havde været succesrig. En tredje påstod, at den ville udvide sit udbud til producenter fra andre lande end Kina, og at dette kunne gøres ganske nemt.
(146)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltningerne ikke vil hindre EU-importørerne i af købe lignende varer fra andre leverandører. Målet med antidumpingtolden er desuden ikke at lukke af for visse handelskanaler, men derimod at genskabe rimelige handelsvilkår og modvirke illoyal handelspraksis.
(147)
Endelig kunne den forholdsvis lave samarbejdsgrad blandt de ikke forretningsmæssigt forbundne importører vise, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil få en væsentlig indvirkning på deres aktivitet.
3. Brugernes interesser
(148)
Kommissionen kontaktede to store brugersammenslutninger i Unionen.
(149)
Byggesektoren (repræsenteret ved European Construction Industry Federation - den europæiske entreprenørsammenslutning) besluttede ikke at samarbejde aktivt i forbindelse med undersøgelsen. Sammenslutningen besvarede Kommissionens oprindelige forespørgsel, men indstillede herefter sit samarbejde som følge af manglende interesse blandt medlemmerne.
(150)
Den lave samarbejdsgrad blandt brugerne kunne antyde, at sektoren i vidt omfang ikke importerer fra Kina, eller at sektoren ikke vil blive hårdt ramt, hvis der indføres foranstaltninger. Dette synes navnlig at være tilfældet i byggesektoren, hvor keramiske fliser, som producenterne anførte under kontrolbesøgene, har en marginal indvirkning på de endelige omkostninger. Dette synes berettiget i lyset af omkostningerne til de øvrige materialer i forbindelse med nybyggeri eller renoveringsarbejde. Samtidig er det, som anført ovenfor, forholdsvis nemt at skifte leverandør.
(151)
European Do-It-Yourself Association (EDRA - den europæiske sammenslutning af gør-det-selv-folk) henvendte sig til Kommissionen på vegne af sine medlemmer. Sammenslutningen indsendte sine bemærkninger i begyndelsen af undersøgelsen og påstod, at indførelsen af told ville føre til en stigning i forbrugerpriserne og at et skift til andre leverandører ville medføre højere omkostninger både for distributører og kunder. Disse påstande blev dog ikke underbygget.
4. De endelige forbrugeres interesser
(152)
Kommissionen kontaktede en forbrugersammenslutning, som svarede, at den ikke var interesseret i at samarbejde. Ingen andre forbrugersammenslutninger gav sig til kende.
(153)
Antidumpingtoldens virkninger for forbrugerne bliver sandsynligvis begrænsede, da mellemhandlernes avance normalt er ret høj. Selv i tilfælde af prisstigninger vil antidumpingtolden få begrænsede virkninger for forbrugerne, idet stigningen i omkostningerne vil variere mellem 1,5 og 3 EUR pr m2 (baseret på gennemsnitsprisen for den kinesiske import på 4,5 EUR i UP). Individuelle forbrugere køber begrænsede mængder af fliser og ikke særligt ofte. Desuden kan en prisstigning på kort sigt have positive virkninger på længere sigt for forbrugerne ved at sikre konkurrence på markedet. Manglende konkurrence kan i det lange løb føre til endnu højere prisstigninger og til, at lavprisimporten helt forsvinder.
5. Leverandørernes interesser
(154)
Ingen leverandører eller sammenslutninger af leverandører gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(155)
Undersøgelsen viste, at de leverandører, der ville være mest interesseret i den igangværende undersøgelse, var fabrikanter af udstyr til produktion af fliser. Undersøgelsen viste, at visse kinesiske producenter købte sådant udstyr fra leverandører i Unionen. De officielle tal viste ikke desto mindre, at salget fra Unionen til Kina fulgte en stabil, let faldende tendens i de seneste ti år, og at Kina udgjorde en betydelig, men dog ikke overvældende del af deres salg (ca. 10 %). Leverandørernes vigtigste kunder var nemlig EU-producenter, og derfor har leverandørerne en afgørende interesse i og afhænger af EU-erhvervsgrenens resultater.
(156)
Det manglende samarbejde fra denne sektor kunne desuden antyde, at leverandørerne ikke mener, at antidumpingforanstaltninger overfor importen af den pågældende vare vil skade deres situation betydeligt.
6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(157)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der generelt set ikke er nogen tvingende grund til ikke at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger på importen af keramiske fliser med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(158)
I betragtning af konklusionerne ovenfor vedrørende dumping, heraf følgende skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der træffes midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Kina for at hindre, at dumpingimporten forvolder EU-erhvervsgrenen yderligere skade.
2. Midlertidige foranstaltninger
(159)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(160)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(161)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (6) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(162)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttolden ikke blot anvendes på de ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.
(163)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter følgende: Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksportører.
(164)
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger (der kan afhængigt af tilfældet indføres en procentsats], kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told.
(165)
Følgende foreslåede satser er baseret på de dumpingmargener, der blev konstateret i undersøgelsen, da de var lavere end skadesmargenerne. Den fastlagte antidumpingtold er som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Midlertidig told
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Alle andre samarbejdsvillige producenter
32,3 %
32,3 %
Alle andre
73,0 %
73,0 %
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(166)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af glaserede eller uglaserede keramiske sten og fliser til brolægning, gulvbelægning eller beklædning af vægge, kaminer o. lign.; samt glaserede og uglaserede keramiske terninger og lignende varer til mosaikarbejder, også på underlag, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 og 6908 90 99, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
Virksomheder anført i bilag I
32,3 %
B012
Alle andre virksomheder
73,0 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i EU er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. marts 2011.
32011R0258
L 070/5
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
16.03.2011.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 258/2011
od 16. ožujka 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih pločica podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije („Unija”),
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Europska je komisija („Komisija”) 19. lipnja 2010. najavila putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) pokretanje antidampinškog postupka u vezi uvoza u Uniju keramičkih pločica podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina” ili „dotična zemlja”).
(2)
Antidampinški postupak pokrenut je nakon pritužbe Europskog saveza proizvođača keramičkih pločica (CET) („podnositelji pritužbe”) u ime 69 proizvođača koji predstavljaju više od 30 % ukupne proizvodnje Unije keramičkih pločica. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što se smatralo dostatnim kako bi se opravdalo pokretanje postupka.
2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike u Kini, predstavnike Kine, poznate uvoznike i korisnike. Komisija je također obavijestila proizvođače u Sjedinjenim Državama („SAD”), Nigeriji, Brazilu, Turskoj, Indoneziji i Tajlandu jer su navedene zemlje predviđene kao moguća analogna zemlja. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(4)
S obzirom na naočigled velik broj proizvođača izvoznika u NRK-u, nepovezanih uvoznika i proizvođača iz Unije, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja dampinga i štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi poznati proizvođači izvoznici u NRK-u, uvoznici i proizvođači iz Unije zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanim s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. travnja 2009. do 1. ožujka 2010. Također se savjetovalo s kineskim tijelima.
2.1. Kineski proizvođači izvoznici u uzorku
(5)
Pristiglo je stotinu i pet valjanih odgovora na odabir uzoraka od proizvođača izvoznika u Kini koji pokrivaju 47 % uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka, kako je definirano u uvodnoj izjavi 24. Stoga se razina suradnje smatra niskom.
(6)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija odabrala je uzorak proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak sastojao se od tri skupine od 10 pojedinačnih proizvođača koji su činili 14,4 % ukupnog obujma izvoza iz Kine u Uniju i 31,3 % ukupnog volumena izvoznika koji surađuju tijekom RIP-a. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe o odabiru uzorka savjetovalo se s dotičnim strankama i kineskim tijelima. Zaprimljeni su brojni komentari u vezi predloženog uzorka. Komentari koji su se smatrali primjerenima uzeti su u obzir prilikom odabira konačnog uzorka.
2.2. Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(7)
Europski savez proizvođača keramičkih pločica (CET) potvrdio je u pismu poslanom Komisiji da su sve stranke koje su izjavile prigovor suglasne da se razmotri njihovo uključivanje u uzorak. Uključujući ostala trgovačka društva koja su se javila, Komisija je tako dobila podatke od 73 proizvođača iz Unije.
(8)
Prilikom odabira uzoraka u obzir je uzeta velika rascjepkanost sektora keramičkih pločica. Kako bi se osiguralo da rezultati velikih trgovačkih društava ne dominiraju u analizi štete, nego da je stanje malih trgovačkih društava, koja zajedno čine najveći udio proizvodnje Unije, ispravno navedeno, smatralo se da svi segmenti, odnosno mala, srednja i velika trgovačka društva, trebaju biti zastupljeni u uzorku.
(9)
Tri segmenta razlikuju se na temelju obujma godišnje proizvodnje:
-
Segment 1: velika trgovačka društva - proizvodnja iznad 10 milijuna m2,
-
Segment 2: srednja trgovačka društva - proizvodnja između 5 i 10 milijuna m2,
-
Segment 3: mala trgovačka društva - proizvodnja ispod 5 milijuna m2.
(10)
U analizi mikroekonomskih pokazatelja rezultati trgovačkih društava u posebnom segmentu ponderirani su u skladu s udjelom navedenog segmenta u ukupnoj proizvodnji Unije (korištenjem specifičnih pondera za svaki segment u cjelokupnom sektoru keramičkih pločica). Prema podacima koji su prikupljeni tijekom ispitnog postupka, proizvođači u segmentu 1. i 2. svaki čine približno jednu četvrtinu ukupne proizvodnje Unije, dok proizvođači iz segmenta 3. čine približno polovicu ukupne proizvodnje Unije. Više od 350 trgovačkih društava pripada segmentu malih trgovačkih društava. Više od 40 trgovačkih društava pripada segmentu srednjih trgovačkih društava, dok više od 20 njih pripada segmentu velikih trgovačkih društava.
(11)
Deset trgovačkih društava odabrano je za uzorak. Ista su najveća u svakom od tri segmenta uzimajući u obzir prodaju, proizvodnju i zemljopisni položaj. Jedno trgovačko društvo pripada segmentu velikih trgovačkih društava, četiri segmentu srednjih i pet segmentu malih trgovačkih društava. Odabrana trgovačka društva nalaze se u šest država članica (Italiji, Španjolskoj, Poljskoj, Portugalu, Njemačkoj i Francuskoj) te zajedno čine više od 90 % ukupne proizvodnje Unije. Navedeni je uzorak predstavljao 24 % ukupne proizvodnje proizvođača koji surađuju te 7 % ukupne proizvodnje Unije.
(12)
Tijekom ispitnog postupka jedno je trgovačko društvo u uzorku iz Poljske odlučilo prekinuti suradnju u ispitnom postupku. Komisija nije mogla pridobiti na suradnju ni jednog drugog proizvođača sa sjedištem u Poljskoj.
(13)
Ne dovodeći u pitanje povlačenje poljskog proizvođača, reprezentativnost je uzorka ostala velika prema svim kriterijima navedenima u uvodnim izjavama 8. i 10. Stoga je odlučeno da se postupak može nastaviti s uzorkom od devet proizvođača iz pet država članica.
(14)
Podnositelji pritužbe zatražili su da njihovi nazivi ostanu skriveni. Komisija je prihvatila taj zahtjev.
2.3. Odabir uzoraka za uvoznike
(15)
Komisija je primila 24 odgovora od uvoznika. Tri velika uvoznika isključena su iz odabira uzoraka: dva povezana s kineskim izvoznicima i jedan povezan s proizvođačem iz Unije (uvoz je zanemariv u usporedbi s ukupnom prodajom navedenog proizvođača).
(16)
Nepovezani uvoznici koji surađuju činili su približno 6 % ukupnog uvoza iz Kine.
(17)
Sedam trgovačkih društava, koja čine 95 % uvoza nepovezanih trgovačkih društava koja surađuju, odabrano je za uzorak. Jedno je od navedenih trgovačkih društava također i korisnik dotičnog proizvoda. Uzorak je bio reprezentativan i u smislu zemljopisne rasprostranjenosti. Uzorak stoga uključuje države članice koje čine više od 49 % uvoza u Unije, što je potvrdilo njihovu reprezentativnost.
2.4. Odgovori na upitnik i provjere
(18)
Kako bi se omogućilo proizvođačima izvoznicima u uzorku u Kini podnošenje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva („MET”) ili individualni tretman („IT”), ako to žele, Komisija je poslala obrasce zahtjeva proizvođačima izvoznicima u uzorku. Jedna skupina proizvođača izvoznika zatražila je primjenu MET-a prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe, ili IT ako bi ispitni postupak ustanovio da ne zadovoljavaju uvjete za MET. Ostale skupine proizvođača izvoznika zatražile su samo IT.
(19)
Zaprimljeni su zahtjevi za individualno ispitivanje osam trgovačkih društava koja nisu u uzorku ili grupacija povezanih trgovačkih društava. Ispitivanje navedenih zahtjeva u privremenoj fazi bilo bi preteško. Odluka o tome hoće li se odobriti individualno ispitivanje bilo kojem od navedenih trgovačkih društava donijet će se u konačnoj fazi.
(20)
Komisija je poslala upitnike proizvođačima izvoznicima u uzorku kao i proizvođačima izvoznicima koji nisu u uzorku koji su izrazili namjeru da zatraže individualno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe, proizvođačima iz Unije u uzorku, nepovezanim uvoznicima koji surađuju i svim poznatim korisnicima u Uniji.
(21)
Odgovore na upitnik dostavili su tri grupacije proizvođača izvoznika u uzorku, osam proizvođača izvoznika koji nisu u uzorku ili grupacija proizvođača izvoznika, devet proizvođača iz Unije u uzorku i pet uvoznika koji nisu povezani s proizvođačem izvoznikom. Podneske su također dostavili Europsko udruženje proizvođača (Cerame-Unie), nacionalna udruženja proizvođača, uvoznici, udruženja uvoznika i korisnika.
(22)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za potrebe analize MET-a/IT-a te za privremeno utvrđivanje dampinga, nanesene štete i interesa Unije i izvršila provjere u poslovnim prostorijama devet proizvođača iz Unije u uzorku i sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođači izvoznici u Kini
-
Becarry Group, koju čine:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group, koju čine:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful Group, koju čine:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., povezani talijanski uvoznik
(b)
Trgovci u Kini
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd
(c)
Trgovci u Hong Kongu
-
Cayenne Trading International Ltd
-
Great Prosperity Development Ltd
-
Good East Development Ltd
(d)
Nepovezani uvoznici
-
Enmon GmbH, Njemačka
(e)
Nacionalna udruženja proizvođača
-
Confindustria Ceramica (Italija)
-
Španjolsko udruženje proizvođača keramičkih pločica (ASCER)
-
APICER (Portugal).
(23)
U pogledu potrebe za utvrđivanjem uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike u Kini kojima nije odobrena primjena MET-a, izvršena je provjera kako bi se utvrdila uobičajena vrijednost na temelju podataka iz SAD-a kao analogne zemlje u poslovnim prostorijama dva proizvođača. Navedeni su proizvođači zatražili skrivanje identiteta.
3. Razdoblje ispitnog postupka
(24)
Ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio razdoblje od 1. travnja 2009. do 31. ožujka 2010. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(25)
Dotični su proizvod glazirane i neglazirane keramičke pločice za popločavanje i oblaganje, neglazirane keramičke pločice za mozaik i slično, neovisno jesu li na podlozi ili ne („keramičke pločice” ili „dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćene oznakama KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 i 6908 90 99.
(26)
Keramičke se pločice najčešće koriste u građevinskoj industriji za oblaganje zidova i podova.
2. Istovjetni proizvod
(27)
Jedna je stranka tvrdila da proizvod koji se uvozi iz Kine i proizvod koji se proizvodi industrija Unije nisu usporedivi.
(28)
Podsjeća se da je Komisija temeljila usporedbe cijena na vrstama proizvoda koje se razlikuju na temelju kontrolnih brojeva proizvoda („PCN”) na osnovi osam obilježja.
(29)
Dotična je stranka iznijela svoje argumente tijekom rasprave pred službenikom za raspravu. Prema argumentima, neusporedivost je posljedica različite tehnologije, materijala, poliranja i dizajna koji se koriste za proizvodnju pločica u Uniji i Kini. Tehnološki napredne linije proizvode kvalitetne pločice sa sitotiskom u nekoliko boja. Trgovačko je društvo objasnilo da postoje različite tehnologije tiska za sitotisak, roto-tisak i tintni tisak.
(30)
Bez obzira na zahtjeve za detaljne objašnjenje svih navedenih aspekata usporedivosti proizvoda, stranka nije potkrijepila svoje zahtjeve. Također tvrdnja o poboljšanju usporedivosti nije potkrijepljena nikakvim dokazima. Nadalje, stranka je sama priznala da bi vrste proizvoda koje bi bile obuhvaćene dodavanjem četiri predložena kriterija činile samo 0,5 % tržišta keramičkih pločica. Kako se navodi u izvješću službenika za rasprave, koje sažima položaj dotičnog trgovačkog društva, preostalih je 99,5 % proizvoda koji su obuhvaćeni istim PCN-ovima slično.
(31)
Kako je gore navedeno, stranka nije potkrijepila potrebu za uvođenjem dodatnih kriterija niti njihov mogući učinak na cijene. Stoga se, u pogledu zanemarivog tržišnog udjela dotičnih vrsta proizvoda i izričitog priznanja stranke da je 99,5 % keramičkih pločica usporedivo prema dotičnim PCN-ovima, morao privremeno odbaciti zahtjev za dodavanjem dodatnih kriterija strukturi PCN-a.
(32)
Zaključuje se da je utvrđeno da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem kineskom tržištu, kao i na domaćem tržištu SAD-a koji je privremeno služio kao analogna zemlja, te proizvod koji u Uniji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije imaju ista osnovna fizička i tehnička obilježja, kao i istu osnovne namjene. Stoga se ti proizvodi privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tretman tržišnoga gospodarstva („MET”)
(33)
Na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz Kine, uobičajena vrijednost određuje se u skladu sa stavcima 1. do 6. navedenog članka za one proizvođače za koje je utvrđeno da ispunjavaju kriterije određene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
(1)
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti;
(2)
poduzeća imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima i koji se koriste za sve namjene;
(3)
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva;
(4)
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost; te
(5)
konverzije deviza obavljaju se po tržišnim stopama.
(34)
Dvije skupine proizvođača izvoznika u Kini podnijele su zahtjev za primjenu MET-a prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe.
(35)
Utvrđeno je da stranke (dva proizvođača; jedan kineski i jedan hongkonški trgovac) koje navodno čine jednu od navedenih grupacija nisu u stvari povezane. U navedenim okolnostima zahtjevi za primjenu MET-a dva kineska proizvođača (Becarry Group i Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) tretirana su zasebno.
(36)
Što se tiče druge grupacije trgovačkih društava, odnosno grupacije Wonderful Group, koja se sastoji od dvije grupacije proizvođačâ međusobno povezanih vlasništvom istog holding društva, samo je jedna povezana grupacija zatražila primjenu MET-a, dok je druga zatražila samo individualni tretman (IT). Međutim, budući da kriterije za primjenu MET-a trebaju zatražiti i ispuniti sva trgovačka društva unutar iste grupacije, ovaj je zahtjev za primjenu MET-a bio nepotpun te se, stoga, nije razmatrao. Stoga se grupaciji nije mogla odobriti primjena MET-a.
(37)
Što se tiče grupacije Becarry Group, ispitnim je postupkom u vezi kriterija 1. utvrđeno da je proizvođač u dozvoli za poslovanje imao ograničenje izvozne prodaje koje se primjenjivalo u praksi. Stoga se smatralo da se odluke o prodaji nisu slobodno donosile, nego su bile pod utjecajem značajnog uplitanja države. Nadalje, za nekoliko se trgovačkih društava unutar grupacije nije moglo utvrditi je li početni kapital uplaćen i tko ga je uplatio. U vezi kriterija 2., računovodstvo je pokazalo nekoliko ozbiljnih nedostataka koji nisu bili navedeni u revizorskom izvješću. Na kraju, u vezi kriterija 3. također je utvrđeno da postoji nekoliko poremećaja koji su preneseni iz sustava netržišnoga gospodarstva jer glavna sredstva nisu ispravno evidentirana ili amortizirana u financijskim izvještajima te nije bilo dokaza o tome da je trgovačko društvo platilo pravo korištenja zemljišta.
(38)
Što se tiče društva Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, s obzirom na kriterij 1. ispitnim je postupkom utvrđeno da trgovačko društvo nije moglo dokazati je li prilikom osnivanja početni kapital uplaćen i tko ga je uplatio. Stoga se nije moglo isključiti da je država osigurala neka sredstva. Što se tiče kriterija 2., računovodstveni podaci pokazali su značajne nedostatke koji nisu bili navedeni u revizorskom izvješću te se stoga smatra da financijski izvještaji nisu revidirani u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Konačno, u vezi kriterija 3. također je postojalo nekoliko poremećaja koji su preneseni iz sustava netržišnoga gospodarstva jer nije bilo dokaza o uplati koji bi dokazali da je trgovačko društvo platilo za korištenje prava zemljišta ili dokaz o uplati za određena sredstva.
(39)
Komisija je obavijestila dotične proizvođače izvoznike, kineska tijela i podnositelje pritužbe o rezultatima nalaza o MET-u te ih je pozvala da dostave komentare.
(40)
Nakon objave nalaza o MET-u, komentare su dostavila dvojica proizvođača izvoznika koja surađuju kojima nije odobrena primjena MET-a. Međutim, navedeni komentari nisu bili takvi da bi promijenili nalaze u ovom pogledu jer su pokušali osporiti dio nalaza te nisu dostavili nikakve dodatne dokaze koji bi poduprli komentare.
2. Individualni tretman („IT”)
(41)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju kriterije određene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže radi lakšeg snalaženja:
-
u slučaju poduzeća ili zajedničkih pothvata, u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit,
-
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti i odredbe prodaje utvrđuju se slobodno,
-
privatne osobe su većinski vlasnici. Državni dužnosnici u upravnim odborima ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od uplitanja države,
-
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi, i
-
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojba.
(42)
Proizvođači izvoznici u uzorku koji su zatražili primjenu MET-a - Becarry Group i Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd - također su podnijeli zahtjev za IT u slučaju da im primjena MET-a ne bude odobrena. The Wonderful Group i the Xinruncheng Group također su podnijeli zahtjev za IT.
(43)
Što se tiče grupacije Becarry Group, utvrđeno je da prodaja nije slobodno utvrđena zbog ograničenja izvozne prodaje navedenog u uvodnoj izjavi 37. te je njezin zahtjev za IT odbačen.
(44)
Za ostale je proizvođače izvoznike utvrđeno da ispunjavaju uvjete članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe te im se zato mogao odobriti IT. Stoga je, na temelju raspoloživih podataka, privremeno utvrđeno da su sljedeći kineski proizvođači izvoznici koji su obuhvaćeni uzorkom ispunili sve zahtjeve za IT kako je navedeno u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group
-
Wonderful Group.
3. Uobičajena vrijednost
(a) Izbor analogne zemlje
(45)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a utvrđuje se na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(46)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti SAD kao primjerenu analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za Kinu te pozvala zainteresirane stranke da iznesu svoje komentare.
(47)
Zaprimljeni su brojni komentari, a nekoliko je zemalja predloženo za drugu mogućnost, točnije Brazil, Turska, Nigerija, Tajland i na kraju Indonezija.
(48)
Komisija je zato odlučila zatražiti od svih poznatih proizvođača u navedenim zemljama, uključujući SAD, da surađuju. Međutim, samo su dvojica proizvođača dotičnog proizvoda u SAD-u odgovorila na upitnike. Tajlandski je proizvođač također dostavio nepotpuni odgovor na upitnik, a njegov opseg proizvoda ionako nije bio u potpunosti usporediv s kineskim proizvođačima koji surađuju.
(49)
Ispitni je postupak pokazao da je SAD konkurentno tržište za dotični proizvod. Nekoliko je proizvođača bilo aktivno na američkom domaćem tržištu te je obujam uvoza bio visok. Ispitnim je postupkom dalje utvrđeno da keramičke pločice podrijetlom iz Kine i SAD-a imaju u osnovi ista fizička obilježja i namjene te da su proizvodni postupci slični.
(50)
Budući da je američko tržište pretežno obilježeno uvozom, tvrdilo se da keramičke pločice koje se proizvode u SAD-u i one koje se proizvode u Kini pokrivaju različite segmente tržišta. Stoga vrste proizvoda koje se proizvode na domaćem tržištu koje bi se koristile kao osnova za utvrđivanje uobičajene vrijednosti ne bi bile usporedive s vrstama proizvoda koje Kina izvozi u Uniju. Međutim, ispitni je postupak pokazao da američka proizvodnja obuhvaća širok raspon vrsta proizvoda koje su usporedive s vrstama koje se proizvode u Kini i izvoze iz nje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 49.
(51)
Također se tvrdilo da je SAD relativno nevažan čimbenik na svjetskom tržištu keramičkih pločica. Međutim, približno 600 milijuna m2 proizvedeno je na domaćem tržištu 2009., što se smatra značajnim. Za usporedbu, Kina, najveći svjetski proizvođač, proizvela je 2 000 milijuna m2 u istom razdoblju.
(52)
Jedna je stranka tvrdila da SAD ima stroge norme kvalitete te da je učinkovito stvorio netarifne prepreke za kineski uvoz. Međutim, ispitni je postupak pokazao da je, kako je gore navedeno, obujam uvoza iz Kine u SAD bio velik te je činio veći dio američke domaće potrošnje. Stoga je odbačen argument da netarifne prepreke u SAD-u utječu na uvoz, a time i tržišno nadmetanje.
(53)
Podaci koje su u svojim odgovorima dostavila dvojica američkih proizvođača koji surađuju provjeravali su se na licu mjesta. Na kraju su razmatrani podaci samo jednog posjećenog proizvođača jer je utvrđeno da su isti pouzdani podaci na kojim se uobičajena vrijednost može temeljiti. Utvrđeno je da podaci drugog posjećenog proizvođača nisu pouzdani te ih se moralo odbaciti jer je ovaj proizvođač prijavio samo dio svoje domaće prodaje, a troškovi se nisu u potpunosti mogli uskladiti s financijskim izvještajima.
(54)
Stoga je privremeno zaključeno da je SAD primjerena i odgovarajuća analogna zemlja sukladno članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe.
(b) Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(55)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju provjerenih podataka dobivenih od proizvođača u analognoj zemlji kako je navedeno u nastavku.
(56)
Utvrđeno je da je domaća prodaja istovjetnog proizvoda američkog proizvođača reprezentativna u smislu obujma u usporedbi s obujmom dotičnog proizvoda koji u Uniju izvoze proizvođači izvoznici.
(57)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđeno je da je prodaja na domaćem tržištu nepovezanim kupcima ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine za sve vrste istovjetnog proizvoda koje proizvodi američki proizvođač. Međutim, zbog razlika u kvaliteti između dotičnog proizvoda koji se proizvodi i prodaje u SAD-u i dotičnog proizvoda koji se izvozi iz Kine u Uniju, za određene se vrste proizvoda smatralo primjerenijim izračunati uobičajenu vrijednost kako bi se mogle uzeti u obzir navedene razlike i osigurati primjerenu usporedbu kako je opisano u uvodnoj izjavi 61.
(58)
Uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem troškova POA i dobiti američkog proizvođača njegovom trošku proizvodnje. Prema članku 2. stavku 6. Osnovne uredbe, troškovi POA i dobit utvrđeni su na temelju stvarnih podataka koji se odnose na proizvodnju i prodaju u uobičajenom tijeku trgovine istovjetnog proizvoda američkog proizvođača.
(c) Izvozne cijene za proizvođače izvoznike
(59)
Izvozne cijene kineskih izvoznika u uzorku temeljile su se na izvoznim cijenama koje su plaćene ili koje treba platiti za prvog nezavisnog kupca. Kada se prodaja vršila putem povezanog uvoznika u Uniji, cijene su izračunane prema članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe cijena za sve troškove koji su nastali između uvoza i ponovne prodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove i dobit. U pogledu profitne marže, korištena je dobit koju je ostvario nepovezani uvoznik dotičnog proizvoda jer se stvarna dobit povezanog uvoznika nije smatrala pouzdanom zbog odnosa između proizvođača izvoznika i povezanog uvoznika.
(d) Usporedba
(60)
Dampinške marže utvrđene su usporedbom pojedinačnih izvoznih cijena franko tvornica izvoznika u uzorku s domaćim prodajnim cijenama ili izračunanom uobičajenom vrijednošću (IUV), prema potrebi.
(61)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršena je prilagodba uobičajene vrijednosti za razlike u obilježjima - uglavnom zbog brendiranja proizvođača originalne opreme (OEM) te zbog razlika u kvaliteti određenih vrsta koje ne proizvodi proizvođač iz analogne zemlje - zbog nižeg troška neporculanskih pločica. Izvršene su daljnje su prilagodbe, prema potrebi, u pogledu prekooceanskog prijevoza, osiguranja, manipulativnih i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija kada je utvrđeno da su oni opravdani, točni i potkrijepljeni provjerenim dokazima.
4. Dampinške marže
(a) Za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju i kojima je odobren IT
(62)
Prema članku 2. stavku 11. i stavku 12. Osnovne uredbe dampinške marže za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju i kojima je odobren IT utvrđene su na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti utvrđene za analognu zemlju s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda svih trgovačkih društava u Uniju, kako je ranije utvrđeno.
(63)
Na toj osnovi, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Privremena dampinška marža
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
(b) Za sve ostale proizvođače izvoznike koji surađuju
(64)
Dampinška marža za ostale proizvođače izvoznike koji surađuju u Kini, koji nisu u uzorku, izračunana je kao ponderirani prosjek dampinških marža proizvođača izvoznika u uzorku u skladu s člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(65)
Dampinška marža za proizvođača izvoznika u Kini uključenog u uzorak, ali kojem nije odobren IT (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), također je izračunana kako je opisano u uvodnoj izjavi 64.
(c) Svi ostali proizvođači izvoznici (koji ne surađuju)
(66)
Dampinška marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u Kini utvrđena je korištenjem najviših dampinških marža utvrđenih za reprezentativnu vrstu proizvoda proizvođača izvoznika koji surađuje.
(67)
Na toj su osnovi privremene ponderirane prosječne dampinške marže uzorka i razina dampinga na području cijele zemlje kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, kako slijedi:
Ponderirani prosjek uzorka za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu u uzorku niti im je odobren IT (vidjeti Prilog I.)
32,3 %
Ostatak za proizvođače izvoznike koji ne surađuju
73,0 %
D. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(68)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 8. industrija keramičkih pločica Unije vrlo je fragmentirana. Više od 500 proizvođača proizvodi keramičke pločice.
(69)
Kako je gore navedeno, industrija Unije podijeljena je u tri segmenta: mala, srednja i velika trgovačka društva. Mala trgovačka društva čine polovicu ukupne proizvodnje Unije.
(70)
Procjenjuje se da podaci nacionalnih i europskih udruženja obuhvaćaju oko 75 % proizvodnje Unije. Navedeni su podaci uspoređeni s podacima pojedinačnih proizvođača i nacionalnih udruženja te statističkim izvorima poput Prodcoma. Obujam i vrijednost preostale proizvodnje ekstrapolirani su na temelju istih izvora podataka. Na navedenoj osnovi utvrđeno je da je ukupna proizvodnja Unije u RIP-u iznosila 895 milijuna m2. Svi proizvođači iz Unije (koji čine ukupnu proizvodnju Unije) čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe i dalje se u tekstu navode kao „industrija Unije”.
2. Potrošnja Unije
(71)
Potrošnja Unije utvrđena je dodavanjem uvoza prema podacima Eurostata prodaji proizvođača iz Unije na tržištu Unije. Podaci o ukupnoj prodaji dotičnog proizvoda u Uniji temeljili su se na provjerenim podacima koje su dostavila nacionalna i europska udruženja proizvođača. Ekstrapolacije su izvršene na temelju podataka udruženja i Prodcoma kako bi se dobila ukupna prodaja u Uniji.
(72)
Tijekom razmatranog razdoblja, odnosno između 2007. i RIP-a, potrošnja Unije smanjila se za 29 %, pri čemu se najveći pad od 13 % dogodio između 2007. i 2008. U RIP-u potrošnja se smanjila za 8 % u usporedbi s 2009.
Tablica 1.
Potrošnja
Obujam (u tisućama m2)
2007.
2008.
2009.
RIP
+ Ukupni uvoz
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Proizvodnja Unije prodana na tržištu Unije
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeks (2007. = 100)
100
86
78
70
= Potrošnja
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Indeks (2007. = 100)
100
87
77
71
Pad u usporedbi s prošlom godinom
-13 %
-11 %
-8 %
3. Uvoz iz Kine
3.1. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza dotičnog proizvoda
(73)
Obujam, tržišni udio i prosječne cijene uvoza iz Kine razvijali su se kao je navedeno u nastavku. Količina i kretanja cijena koji slijede temelje se na podacima Eurostata.
Tablica 2.
Uvoz iz Kine
Obujam (u tisućama m2)
2007.
2008.
2009.
RIP
Obujam uvoza iz dotične zemlje
68 081
65 122
62 120
66 023
Indeks (2007. = 100)
100
96
91
97
Osnova u usporedbi s prošlom godinom
-4 %
-5 %
+ 6 %
Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Cijena uvoza iz dotične zemlje (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Indeks (2007. = 100)
100
105
95
97
Osnova u usporedbi s prošlom godinom
+ 4 %
-10 %
+ 2 %
(74)
Obujam ukupnog uvoza iz Kine smanjio se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je oko 66 milijuna m2 tijekom RIP-a. Smanjenje kao takvo u skladu je sa smanjenjem potrošnje, ali je znatno manje izraženo te se dogodilo između 2007. i 2009. Između 2009. i RIP-a obujam uvoza iz Kine smanjio se za 6 %. Također, kad se analizira iz perspektive cijelog razmatranog razdoblja, tržišni udio kineskog uvoza povećao se za 35 %, sa 4,8 % u 2007. na 6,5 % u RIP-u.
(75)
Cijene kineskog uvoza smanjile su se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja, sa 4,7 EUR/m2 na 4,5 EUR/m2.
3.2. Sniženje cijena
(76)
Za potrebe analize sniženja cijene usporedilo se ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije za nepovezane kupce na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, prema vrsti proizvoda s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama uvoza iz Kine za prvog nezavisnog kupca na tržištu Unije, utvrđenima na osnovi CIF s odgovarajućim prilagodbama za postojeće carine, troškove nakon uvoza i razinu trgovine.
(77)
Usporedba je pokazala da se tijekom RIP-a uvoz dotičnog proizvoda prodavao u Uniji po cijenama koje su snizile cijene industrije Unije. Izraženo kao postotak potonjih, razina sniženja cijene kretala se u rasponu od 44 % do 57 %. Izračuni su se temeljili na podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku i proizvođači izvoznici u uzroku iz Kine.
4. Uvoz iz trećih zemalja, osim Kine
(78)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja naveden je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena temelje se na Eurostatu.
Tablica 3.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja
2007.
2008.
2009.
RIP
Uvoz iz ostalih trećih zemalja (u tisućama m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Indeks (2007. = 100)
100
85
60
60
Tržišni udio uvoza iz ostalih zemalja
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Prosječna cijena (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Indeks (2007. = 100)
100
113
122
122
Uvoz iz Turske (u tisućama m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Tržišni udio Turske
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Prosječna cijena (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Uvoz iz drugih zemalja, osim Kine i Turske
38 941
31 002
22 627
22 322
Indeks (2007. = 100)
100
80
58
57
Prosječna cijena (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Uvoz iz trećih zemalja smanjio se za 40 % tijekom razmatranog razdoblja. Time se tržišni udio navedenog uvoza smanjio za 14 %, sa 6,2 % na 5,3 %.
(80)
Treba napomenuti da su se prosječne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja povećale za 22 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu su i dalje bile više od prosječnih prodajnih cijena kineske izvozne prodaje (za 19 % tijekom RIP-a).
5. Stanje industrije Unije
5.1. Općenito
(81)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
(82)
Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, visina dampinških marža) ocjenjivali su se na razini cijele industrije Unije. Ocjena se temeljila na podacima koje su dostavila europska i nacionalna udruženja, koji su se usporedili s podacima koje su dostavili proizvođači i s dostupnom službenom statistikom.
(83)
Analiza mikroekonomskih pokazatelja (prosječne jedinične cijene, zaposlenost, plaće, produktivnost, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala) izvršena je na razini proizvođača iz Unije u uzorku. Ocjena se temeljila na njihovim podacima koji su valjano provjereni.
5.2. Makroekonomski pokazatelji
5.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(84)
Proizvodnja industrije Unije značajno se smanjila za 32 % tijekom razmatranog razdoblja. Ukupno smanjenje (tijekom razmatranog razdoblja) odražavalo je značajno smanjenje potrošnje (za 29 % tijekom razmatranog razdoblja, vidjeti uvodnu izjavu 72.). Međutim, isto je slijedilo drukčije kretanje. Potrošnja se smanjila između 2007. i 2009. za 32 % s najvećim padom od 23 % između 2008. i 2009. Potom se stabilizirala između 2009. i RIP-a.
Tablica 4.
Ukupna proizvodnja Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Obujam (u tisućama m2)
Proizvodnja
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Indeks (2007. = 100)
100
89
68
68
(85)
Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za 5 % između 2007. i 2008, odnosno 2 % između 2008. i RIP-a. Zbog toga je zabilježeno opće smanjenje iskorištenosti kapaciteta od 27 % između 2007. i RIP-a.
Tablica 5.
Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2007.
2008.
2009.
RIP
Obujam (u tisućama m2)
Proizvodni kapacitet
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Indeks (2007. = 100)
100
95
93
93
Iskorištenost kapaciteta
87 %
81 %
64 %
64 %
Indeks (2007. = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio
(86)
U skladu s razvojem obujma proizvodnje, prodaja industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima smanjila se po stopi usporedivoj sa stopom smanjenja potrošnje, odnosno za 30 % tijekom razmatranog razdoblja. Prodaja industrije Unije slijedila je slično kretanje kao i potrošnja u smislu godišnjeg pada.
Tablica 6.
Obujam prodaje nepovezanim kupcima
2007.
2008.
2009.
RIP
Obujam (u tisućama m2)
Prodaja u Uniji
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeks (2007. = 100)
100
86
78
70
(87)
Tržišni udio industrije Unije smanjio se za 1 postotni bod tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 7.
Tržišni udio EU-a
2007.
2008.
2009.
RIP
Tržišni udio Unije
89 %
89 %
90 %
88 %
Indeks (2007. = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Zaposlenost i produktivnost
(88)
Zaposlenost se smanjila za 11 % između 2007. i 2008. Tijekom razmatranog razdoblja ista se smanjila za 16 %.
Tablica 8.
Zaposlenost
2007.
2008.
2009.
RIP
Prosječno razdoblje
Ukupna zaposlenost
92 588
82 214
79 518
77 458
Indeks (2007. = 100)
100
89
86
84
(89)
Produktivnost zaposlenika industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po zaposleniku po godini, bila je stabilna između 2007. i 2008. Međutim, od 2008. do RIP-a došlo je do pada produktivnosti od 19 % povezanog s padom proizvodnje.
Tablica 9.
Produktivnost
2007.
2008.
2009.
RIP
Produktivnost (m2 godišnje/zaposlenik)
17 439
17 453
13 834
14 132
Indeks (2007. = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Visina dampinške marže
(90)
Dampinške su marže navedene gore u odjeljku o dampingu. Sve utvrđene marže značajno su više od razine de minimis. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, učinak stvarnih marža dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
5.3. Mikroekonomski pokazatelji
(91)
Analiza mikroekonomskih elemenata (zaliha, prodajnih cijena, novčanog toka, profitabilnosti, povrata ulaganja, sposobnosti prikupljanja kapitala, ulaganja i plaća) izvršena je za pojedinačna trgovačka društva, odnosno na razini onih proizvođača iz Unije koji su bili uključeni u uzorak.
5.3.1. Opća napomena
(92)
Za neke mikroekonomske pokazatelja (prodajne cijene, trošak proizvodnje, profitabilnost i povrat ulaganja, odnosno pokazatelje koji nisu izraženi u apsolutnim vrijednostima, odnosno vrijednostima izraženima u postocima) rezultati trgovačkih društava u uzorku u određenom segmentu ponderirani su u skladu s udjelom navedenog segmenta u ukupnoj proizvodnji Unije (korištenjem posebnog pondera za svaki segment u cjelokupnom sektoru keramičkih pločica - 52 % za mala trgovačka društva, po 24 % za srednja i velika trgovačka društva). Tako se osiguralo da rezultati velikih trgovačkih društava ne prevladavaju u analizi štete, nego da stanje malih trgovačkih društava, koja zajedno čine najveći udio proizvodnje Unije, bude odgovarajuće iskazano.
5.3.2. Zalihe
(93)
Iako se razina završnih zaliha industrije Unije smanjila u apsolutnom smislu za 14 % tijekom razmatranog razdoblja, kada se izrazi kao postotak proizvodnje ista se značajno povećala (za 37 %).
Tablica 10.
2007.
2008.
2009.
RIP
Zalihe (u tisućama m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indeks (2007. = 100)
100
105
82
86
Zalihe kao postotak proizvodnje
43 %
49 %
55 %
59 %
Indeks (2007. = 100)
100
114
128
137
(94)
Povećanje zaliha značajan je čimbenik štete. Trgovačka društva u ovom sektoru obično imaju zalihe tromjesečne proizvodnje, ali ih je pritisak kineskog dampinškog uvoza primorao da povećaju zalihe na šestomjesečnu proizvodnju. Doista, uočeno je ravnomjerno i stalno godišnje povećanje zaliha sa 43 % u 2007. na 59 % u RIP-u.
(95)
Navedeno povećanje zaliha objašnjava se činjenicom da su se kineski proizvođači orijentirali na prodaju velikih serija homogenog proizvoda dok je industrija Unije nudila mnogo raznovrsnih proizvoda u smislu vrsta, boja i veličina. Kako bi mogla reagirati u vrlo kratkom roku na vrlo specifične narudžbe, industrija Unije morala je povećati zalihe.
5.3.3. Prodajne cijene
(96)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije povećale su se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 11.
Jedinična cijena na tržištu EU-a
2007.
2008.
2009.
RIP
Jedinične cijene prodaje Unije (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Indeks (2007. = 100)
100
104
108
110
(97)
Povećanje cijena uzrokovano je različitim čimbenicima. Prvo je trebalo nadoknaditi povećanje troškova proizvodnje koji su se tijekom istog razdoblja povećali za 14 % (vidjeti uvodnu izjavu 106.). Povećanje cijene dalje je uzrokovano povećanim zalihama (vidjeti uvodnu izjavu 95.) i promijenjenog izbora proizvoda koji je ponudila industrija Unije. Uvoz iz Kine orijentirao se na velike serije homogenog proizvoda. Stoga se industrija Unije morala orijentirati na male serije dotičnog proizvoda gdje je potražnja više fragmentirana manjim količinama i većim izborom u smislu vrsta, boja i veličina.
(98)
Međutim, unatoč povećanju jediničnih cijena, industrija Unije nije dosegla ciljnu dobit. Zapravo, segment malih trgovačkih društava ostvarivao je gubitak.
(99)
Razvoj cijena uvoza iz Kine naveden je u uvodnoj izjavi 75. Kao što je vidljivo, navedene cijene slijedile su drukčije kretanje od industrije Unije te su stalno bile niže. Tijekom RIP-a, cijene iz Kine iznosile su polovicu cijena industrije Unije.
5.3.4. Profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, ulaganja i plaće
(100)
Kao što je vidljivo iz gore navedenog, povećanje troška proizvodnje bilo je veće od povećanja prodajnih cijena. Povećanjem troškova od 14 % tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije uspjela je povećati svoje cijene za samo 9 %. Profitabilnost se potom smanjila s 3,9 % u 2007. na 0,4 % u RIP-u. Industrija je ostvarila najnižu dobit u 2009. kada nije mogla pokriti trošak gubitkom od 1,2 %. Od tri segmenta, najugroženiji je bio onaj malih trgovačkih društava koji bilježi gubitak od 2008.Velika i srednja trgovačka društva, unatoč značajnom padu profitabilnosti, uspjela su prodavati uz skromnu, iako ne i održivu dobit.
(101)
Dobit koju su ostvarila velika i srednja trgovačka društva ne može se navesti zbog povjerljivosti. U segmentu velikih trgovačkih društava izračun dobiti temelji ose na podacima jednog trgovačkog društva, dok bi navođenje rezultata srednjih trgovačkih društava omogućilo drugim trgovačkim društvima da izračunaju dobit ostalih segmenata zato što je poznata ukupna ponderirana dobit.
Tablica 12.
Profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja, ulaganja i plaće
2007.
2008.
2009.
RIP
Neto dobit prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% neto prodaje)
3,9 %
0,6 %
-1,2 %
0,4 %
Novčani tok (u tisućama EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Indeks (2007. = 100)
100
64
48
46
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
8,3 %
4,0 %
-0,5 %
1,1 %
Neto ulaganja (u tisućama EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Indeks (2007. = 100)
100
100
70
72
Godišnji trošak rada po zaposleniku
38 910
39 714
37 366
37 242
Indeks (2007. = 100)
100
102
96
96
(102)
Kretanje novčanog toka, što je sposobnost industrije da financira svoje aktivnosti vlastitim sredstvima, ostalo je pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, između 2007. i RIP-a novčani se tok smanjio za oko 54 %.
(103)
Povrat ulaganja (ROI) općenito je slijedio kretanje profitabilnosti kroz cijelo razmatrano razdoblje.
(104)
Između 2007. i RRIP-a, godišnji tok ulaganja u dotični proizvod od strane industrije Unije smanjio se za 28 %.
(105)
Između 2007. i RIP-a, prosječna plaća po zaposleniku pala je za 4 %.
5.3.5. Trošak proizvodnje
Tablica 13.
Trošak proizvodnje
2007.
2008.
2009.
RIP
Trošak proizvodnje EUR/m2
7,7
8,3
8,8
8,8
Indeks
100
108
114
114
(106)
Kako je gore navedeno, trošak proizvodnje povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 14 %. Navedeno je povećanje uzrokovano povećanjem zaliha (vidjeti uvodnu izjavu 95.) i promijenjenim izborom proizvoda koje je ponudila industrija Unije (raznovrsniji proizvodi u smislu vrsta, boja, veličina) dok se kineski uvoz orijentirao na velike serije homogenog proizvoda. Industrija Unije morala je povećati zalihe kako bi mogla reagirati u kratkom vremenu na vrlo specifične narudžbe te je također morala ponuditi raznolikije proizvode.
6. Zaključak o šteti
(107)
Ispitni je postupak pokazao da su se pokazatelji štete poput obujma proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta, prodaje nepovezanim kupcima i zaposlenosti pogoršali tijekom razmatranog razdoblja. Iako se ne može zanemariti da je negativan razvoj potrošnje imao negativan učinak na industriju Unije, treba napomenuti da je kineski uvoz uspio povećati svoj tržišni udio pritiskom na cijene.
(108)
Nadalje, pokazatelji štete povezani s financijskim rezultatima proizvođača iz Unije - poput profitabilnosti, povrata ulaganja i novčanog toka bili su pod značajnim negativnim utjecajem tijekom razmatranog razdoblja. Jasan pokazatelj štete značajno je povećanje zaliha (za 37 %) tijekom razmatranog razdoblja. Navedeno povećanje objašnjava se činjenicom da su se kineski proizvođači orijentirali na prodaju velikih serija homogenog proizvoda dok je industrija Unije nudila mnogo raznovrsnih proizvoda u smislu vrsta, boja i veličina. Industrija Unije morala je povećati zalihe kako bi mogla reagirati u kratkom vremenu na vrlo specifične narudžbe te je također morala ponuditi raznolikije proizvode.
(109)
Iako su se prodajne cijene industrije Unije povećale tijekom razmatranog razdoblja, to je uvelike uzrokovano povećanjem troška proizvodnje. Ukupno gledajući, profitabilnost se smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Zapravo, segment malih trgovačkih društava koji čini polovicu industrije Unije ostvaruje gubitke od 2008. Međutim, čak i unatoč povećanju prodajnih cijena, industrija nije mogla ostvariti dostatnu dobit. Industrija nije mogla povećati svoje prodajne cijene na razinu koja bi imala stope profitabilnosti potrebne za dugoročnu održivost.
(110)
Analiza kretanja cijena na temelju Eurostatovih podataka pokazala je da se razlika u cijenama između dampinškog uvoza iz Kine i cijena industrije Unije povećala s približno 40 % u 2007. i 2008. na približno 50 % u 2009. i RIP-u.
(111)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(112)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitivalo se je li dampinški uvoz iz dotične zemlje uzrokovao materijalnu štetu koje je pretrpjela industrija Unije. Nadalje, poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije, ispitani su kako bi se osiguralo da se bilo kakva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Utjecaj uvoza iz Kine
(113)
Rastući tržišni udio kineskih proizvođača izvoznika tijekom razmatranog razdoblja dogodio se istodobno sa smanjenjem dobiti industrije Unije i značajnim povećanjem njezinih zaliha.
(114)
To se dogodilo usporedno i sa smanjenjem potrošnje Unije. Međutim, dok se obujam kineskog uvoza smanjio za 9 postotnih bodova između 2007. i 2009., u skladu sa smanjenom potrošnjom (iako ne istim tempom - potrošnja se smanjila za 23 postotna boda tijekom istog razdoblja), kineski tržišni udio stalno raste od 2007. Štoviše, između 2009. i RIP-a, unatoč daljnjem smanjenju potrošnje za 6 postotnih bodova, kineski se uvoz povećao za 6 postotnih bodova.
(115)
Razlika u cijenama (na temelju Eurostatovih prosječnih podataka) između kineskog uvoza i cijena industrije Unije bila je vrlo značajna tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Činjenica da je ista već u 2007. iznosila više od 40 % ukazuje na to da je cjenovna strategija kineskih proizvođača izvoznika nastala prije gospodarske krize. Također, navedena se razlika povećala nakon krize i dosegla 50 % u RIP-u.
(116)
Rast tržišnog udjela kineskog uvoza, zajedno sa smanjenim cijenama i rastućom razlikom u cijenama između Unije i kineskih proizvođača, odvijao se istodobno s pogoršanjem stanja industrije Unije.
3. Učinci ostalih čimbenika
3.1. Utjecaj uvoza iz trećih zemalja, osim Kine
(117)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja, osim Kine, smanjio se za 40 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio navedenog uvoza također se neznatno smanjio tijekom istog razdoblja (oko 1 %). Dok su cijene navedenog uvoza bile usporedive s kineskim cijenama u 2007., razlika u cijenama narasla je na 18 % u 2009., odnosno na 16 % u RIP-u.
(118)
Turska je drugi najveći izvoznik u Uniju s tržišnim udjelom od 3 % u RIP-u. Njezin je tržišni udio ostao stabilan (neznatno se smanjio za 0,4 %) tijekom razmatranog razdoblja. Obujam uvoza iz Turske smanjio se za 37 % tijekom razmatranog razdoblja. Iako su cijene turskog uvoza bile niže od cijena industrije Unije (za oko 40 % tijekom razmatranog razdoblja), razlika u cijenama između turskog i kineskog uvoza povećala se na 16 % u 2009. i RIP-u, što je uslijedilo nakon povećanja od 22 % turskih cijena. Zbog toga se ne može isključiti da je uvoz iz trećih zemalja osim Kine mogao u vrlo ograničenoj mjeri doprinijeti materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, navedeni uvoz nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu uspostavljenu dampinškim uvozom iz Kine.
4. Učinak velike fragmentacije industrije Unije
(119)
Industrija Unije vrlo je fragmentirana. Međutim, ukupan se broj trgovačkih društava smanjio tijekom razmatranog razdoblja zbog postupka konsolidacije koji se odvija u zadnja dva desetljeća. Međutim, važnije je da je ispitni postupak pokazao da u onim državama članicama s najvećim udjelom proizvodnje, u kojima je u isto vrijeme fragmentacija više naglašena, trgovačka društva posluju u klasterima. Takva struktura jamči učinkovitu raspodjelu resursa. U stvari, fragmentacija omogućava velikim trgovačkim društvima angažiranje malih trgovačkih društava kao podizvođača za proizvodnju određenih vrsta proizvoda (u smislu boja, veličina itd.). Uz pomoć malih trgovačkih društava industrija može isporučiti mnogo vrsta proizvoda u kratko vrijeme. To je postalo posebno važno u svijetlu činjenice da kineska konkurencija prodaje velike serije homogenog proizvoda kod kojeg nema mjesta za prilagodljivost dizajna, boja itd. U navedenim okolnostima, ne može se uspostaviti uzročno-posljedična veza između fragmentacije i pogoršanja stanja industrije Unije u razmatranom razdoblju.
4.1. Utjecaj gospodarske krize
(120)
Ispitni je postupak pokazao da je gospodarska kriza nesumnjivo utjecala na stanje industrije Unije.
(121)
Utjecaj se ponajviše odnosio na pad građevinske industrije, što se odrazilo u smanjenoj potrošnji keramičkih pločica. Općenito, u 2009. pad ukupne aktivnosti u građevinskom sektoru EU-a iznosio je 7,5 % (3). Precizniji učinak na opću gospodarsku klimu građevinske industrije razlikuje se ovisno o odgovarajućem segmentu unutar navedene industrije (4). U 2009. pad građevinskih aktivnosti uvelike se odvijao u segmentima novih zgrada te privatnih zgrada za nestambene namjene. Za razliku od navedenog, niskogradnja je bila pod manjim utjecajem, a segment javnih zgrada za nestambene namjene čak je i rastao za 1,1 % u 2009. Prema Europskom udruženju građevinske industrije, navedena kretanja odražavala su vladine aktivnosti za održavanje ili, čak, povećavanje izdataka za javne građevine i infrastrukturu, kao dijela nacionalnih paketa poticaja. Slično tome, fiskalni poticaji za energetski učinkovita rješenja ublažili su utjecaj gospodarskog pada na aktivnosti obnove i održavanja.
(122)
Gore navedena kretanja imala su pozitivan učinak na segmente obnove i održavanja (pozitivne posljedice na proizvodnju, prodaju i profitabilnost industrije na kraju proizvodnog lanca jer su profitne marže veće u segmentu maloprodaje). U svakom slučaju, navedeni su segmenti bili pod manjim utjecajem gospodarskog pada.
(123)
Sljedeća analiza pokazuje da, iako je gospodarski pad mogao utjecati na stanje industrije Unije, materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije doista je uzrokovana dampinškim uvozom iz Kine.
(124)
Kao prvo, ispitni je postupak pokazao da se u RIP-u građevinska industrija počela oporavljati od učinaka gospodarskog pada, dok su pokazatelji industrije Unije i dalje pokazivalo silazni trend.
(125)
Kao drugo, važan je element razvoj zaliha, koje u ovom slučaju služe kao značajni pokazatelj štete (vidjeti gornju uvodnu izjavi 93.). Uočeno je razmjerno stalno godišnje povećanje zaliha. Ovakvo ravnomjerno i stalno povećanje ukazuje na to da je industrija Unije, u stvari, pod stalnim pritiskom kineskih proizvođača izvoznika. Ako bi se povećanje zaliha pripisalo gospodarskom padu, vjerojatno bi se uočilo značajno povećanje umjesto stabilnog kretanja tijekom cijelog razmatranog razdoblja.
(126)
Konačno, analiza podataka o profitabilnosti, posebno za mala trgovačka društva koja su tijekom RIP-a činila gotovo 50 % proizvodnje Unije, pokazuje da su ista ostvarila samo vrlo skromnu dobit od 0,3 % već u 2007., od kada bilježe gubitke. Navedeno ukazuje na to da se stanje počelo pogoršavati već i prije krize.
(127)
U svijetlu gore navedenog, smatra se da je pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije uglavnom uzrokovano dampinškim uvozom iz Kine. Iako su gospodarska kriza i posljedično smanjenje potražnje mogli doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, njihov učinak nije bio takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu uspostavljenu između dampinškog uvoza iz Kine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
4.2. Zahtjevi u vezi samoprouzročene štete
(128)
Jedan je uvoznik tvrdio da je glavni uzrok štete prodaja po niskim cijenama poljskih proizvođača keramičkih pločica. U vezi s tim treba naglasiti da je potrebno izvršiti analizu štete na razini industrije Unije kao cjeline, a ne u odnosu na njezin dio. Bez obzira na to, Komisija je analizirala stanje poljskog tržišta na temelju dostupnih podataka (podsjeća se da je poljsko trgovačko društvo u uzorku odlučilo prekinuti suradnju, a ni jedno drugo poljsko trgovačko društvo nije pristalo na suradnju).
(129)
Kao prvo je utvrđeno da je, u smislu obujma, poljska prodaja na preostalom tržištu Unije zauzimala tržišni udio manji od 3 % tijekom RIP-a.
(130)
Kao drugo, da su poljska trgovačka društva surađivala u ispitnom postupku i da su njihove cijene uzete u obzir u analizi sniženja cijene, to bi imalo vrlo ograničenu težinu za ukupni izračun sniženja. Zbog izostanka suradnje od strane poljskog trgovačkog društva, detaljni podaci o cijenama po PCN-u nisu bili dostupni. Međutim, čak i u skladu s pristupom „najvećeg učinka”, pod pretpostavkom da bi cjelokupna poljska prodaja bila obuhvaćena izračunom, učinak bi bio zanemariv i ne bi promijenio cjelokupnu sliku u pogledu razmjerno malog obujma prodaje (5).
(131)
Na toj osnovi, učinak poljske prodaje na štetu koju je pretrpjela industrija Unije, ako postoji, bio ograničen.
(132)
Druga je tvrdnja o navodnoj samoprouzročenoj šteti bila da su neki proizvođači iz Unije dopunili svoje kataloge uvozom kineskih keramičkih pločica te da su ih potom prodavali pod svojim brendom. Navedena tvrdnja, međutim, nije potkrijepljena, a dokazi prikupljeni tijekom ispitnog postupka pokazali su da je takav uvoz bio zanemariv. Stoga se ne može zaključiti da je navedeni uvoz proizvođača iz EU-a pridonio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
5. Realizacija izvoza industrije Unije
(133)
Realizacija se izvoza također ispitivala kao jedan od poznatih čimbenika, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali navedeni ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu. Analiza Eurostatovih podataka doista je pokazala da se izvoz iz Unije smanjio za 44 %. Međutim, cijene navedenog izvoza povećale su se za 32 %. Kod proizvođača u uzorku koji surađuju smanjenje je bilo manje izraženo (- 24 %). Ispitni je postupak također pokazao da se udio izvoza izražen kao postotak ukupne prodaje industrije Unije povećao sa 17 % u 2007. na 19 % u 2009. Nadalje, iako se obujam izvoza proizvođača iz Unije koji surađuju smanjio, navedeno smanjenje bilo je manje izraženo nego pad prodaje na tržištu Unije (- 24 % izvoza u usporedbi s - 30 % prodaje Unije). Stoga se smatralo da smanjenje obujma izvoza ne može objasniti razinu štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(134)
Na temelju gore navedenog, privremeno se zaključuje da realizacija izvoza industrije Unije nije doprinijela materijalnoj šteti koju je ista pretrpjela.
6. Zaključak o uzročnosti
(135)
Stoga se zaključilo da postoji uzročno-posljedična veza između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz Kine. Gospodarska kriza i uvoz iz trećih zemalja osim Kine utjecali su na stanje industrije Unije, ali njihov učinak nije bio takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu uspostavljenu između dampinškog uvoza iz Kine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(136)
Na temelju gornje analize učinaka svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije, privremeno se stoga zaključuje da postoji uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Kine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.
F. INTERES UNIJE
1. Interes industrije Unije
(137)
Razina suradnje i podrške Europskog udruženja (Cerame-Unie) i glavnih nacionalnih udruženja proizvođača bila je visoka. Štoviše, ni jedan proizvođač iz Unije nije se protivio pokretanju ispitnog postupka niti uvođenju mjera. To pokazuje da je uvođenje mjera očito u interesu proizvođača iz Unije.
(138)
Ispitni postupak pokazao je da industrija Unije trpi materijalnu štetu zbog učinaka dampinškog uvoza koji snižava njezine cijene, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 76. i dalje.
(139)
Može se očekivati da će industrija Unije imati koristi od mjera koje bi vjerojatno spriječile daljnje povećanje dampinškog uvoza po niskim cijenama.
(140)
Ako mjere ne budu uvedene, može se očekivati da će se povećanje uvoza dampinških, jeftinih keramičkih pločica nastaviti, ako ne i povećati. Učinak snižavanja prodajnih cijena koje uzrokuje dampinški uvoz iz Kine i dalje će vršiti pritisak na prodajne cijene i dobit proizvođača iz Unije.
(141)
Kako financijsko stanje i profitabilnost industrije Unije nisu dovoljno stabilni da bi podnijeli daljnji pritisak na cijene koji vrši dampinški uvoz koji značajno snižava njihove cijene, to bi vrlo vjerojatno dovelo do postupne propasti velikog broja proizvođača iz Unije.
2. Interes uvoznika
(142)
Suradnja nepovezanih uvoznika i korisnika iznosila je oko 6 % ukupnog obujma uvoza iz Kine. Prilikom odabira uzoraka (vidjeti uvodnu izjavu 15.) odabrano je sedam nepovezanih uvoznika (od kojih je jedan korisnik). Oni su činili približno 5 % ukupnog uvoza iz Kine. Uvoznici koji surađuju većinom su prodavali keramičke pločice, uz iznimku jednog uvoznika čija prodaja keramičkih pločica predstavlja mali udio u ukupnom poslovanju. Za navedene uvoznike koji surađuju udio uvoza iz Kine u njihovoj ukupnoj nabavi bio je vrlo značajan (više od 3/4). Iako se čini da postoji marža za prihvaćanje povećanja cijene kineskog uvoza jer je uvećani iznos uvoznika na navedenom uvozu približno 50 %, isti obično prijavljuju dobit od približno 5 %.
(143)
Zato, iz jednostavne perspektive troška, ako mjere budu uvedene, one bi najvjerojatnije imale učinak na poslovanje uvoznika.
(144)
Međutim, ispitni je postupak otkrio da se uvoznici i korisnici mogu prebaciti na proizvode iz trećih zemalja ili iz Unije. Navedena se promjena vrlo lako može dogoditi jer se proizvod obuhvaćen ispitnim postupkom proizvodi u nekoliko zemalja u Uniji i izvan nje (u Turskoj, Ujedinjenim Arapskim Emiratima, Egiptu, Brazilu, zemljama jugoistočne Azije i drugima).
(145)
Jedan je uvoznik izjavio da je pokušao promijeniti dobavljače zbog pokretanja ispitnog postupka, ali su njegovi napori bili neuspješni. S druge strane, drugi je uvoznik izjavio da je navedeni postupak već trajao u vrijeme ispitnog postupka i da je bio uspješan. Treći je uvoznik tvrdio da će proširiti svoj asortiman na ne-kineske proizvođače te da će se to jednostavno učiniti.
(146)
Stoga se privremeno zaključuje da uvođenje mjera ne bi spriječilo uvoznike iz Unije da nabavljaju slične proizvode iz drugih izvora. Nadalje, cilj antidampinških pristojba nije zapečatiti specifične trgovinske kanale nego uspostaviti ravnopravne tržišne uvjete i suzbiti nepoštene trgovinske prakse.
(147)
Konačno, razmjerno niska razina suradnje nepovezanih uvoznika mogla bi ukazivati na to da uvođenje mjera ne bi imalo značajan učinak na njihovu aktivnost.
3. Interes korisnikâ
(148)
Komisija je kontaktirala dva glavna udruženja korisnika u Uniji.
(149)
Građevinski sektor (koji zastupa Europsko udruženje građevinske industrije) odlučio je da neće aktivno surađivati u ispitnom postupku. Odgovorio je na početni upit Komisije, ali je potom prestao surađivati zbog nedostatka interesa njegovih članova.
(150)
Navedena niska razina suradnje korisnika upućuje na to da sektor ne ovisi značajno o kineskom uvozu ili da mu mjere ne bi značajno štetile. To se posebno odnosi na građevinski sektor u kojem, prema izjavama proizvođača tijekom posjeta radi provjere, keramičke pločice imaju zanemariv utjecaj na konačne troškove. To se čini opravdanim s obzirom na trošak ostalih materijala prilikom izgradnje ili renoviranja. Također, kako je ranije navedeno, izvori opskrbe mogu se promijeniti razmjerno jednostavno.
(151)
Europsko udruženje Do-It-Yourself (EDRA) obratilo se Komisiji u ime svojih članova. Navedeno je udruženje dostavilo svoje komentare na početku ispitnog postupka tvrdeći da bi pristojbe dovele do povećanja potrošačkih cijena, a prelazak na druge izvore opskrbe doveo bi do većeg troška za distributere i kupce. Navedene tvrdnje, međutim, nisu potkrijepljene.
4. Interes krajnjih potrošača
(152)
Komisija se obratila jednom udruženju proizvođača koje je odgovorilo da nije zainteresirano za suradnju. Ni jedno drugo udruženje potrošača nije se javilo.
(153)
Vjerojatno je da bi učinak antidampinških pristojba na potrošače bio ograničen jer je uvećani iznos koji primjenjuju distributeri obično vrlo visok. Čak i u slučaju povećanja cijena, isto bi imalo ograničeni učinak na potrošače s obzirom na to da bi se povećanje troška kretalo u rasponu od 1,5 EUR i 3 EUR po m2 (na temelju prosječne cijene kineskog uvoza od 4,5 EUR u RIP-u). Pojedinačni potrošači kupuju ograničene količine keramičkih pločica i ne prečesto. Nadalje, kratkoročno povećanje cijena moglo bi imati korisne dugotrajne učinke za potrošače radi osiguranja konkurencije na tržištu. Nedostatak konkurencije u dugoročnom razdoblju mogao bi dovesti i do većeg povećanja cijena te nestanka jeftinog uvoza.
5. Interes dobavljača
(154)
Ni dobavljači niti udruženja dobavljača nisu se javili tijekom ispitnog postupka.
(155)
Ispitni je postupak pokazao da su dobavljači koji bi mogli biti najviše zainteresirani za postupak u tijeku, proizvođači opreme za proizvodnju keramičkih pločica. Ispitni je postupak pokazao da su neki kineski proizvođači nabavljali navedenu opremu od dobavljača sa sjedištem u Uniji. Neovisno o tome, iz službenih se podataka činilo da je prodaja iz Unije u Kinu slijedila stabilno, neznatno padajuće kretanje tijekom posljednjeg desetljeća te da je Kina predstavljala značajan, ali ne i prevladavajući dio njihove prodaje (približno 10 %). Doista, glavni kupci dobavljača bili su proizvođači iz Unije, zbog čega su dobavljači iznimno zainteresirani za rezultate industrije Unije o kojoj ovise.
(156)
Štoviše, izostanak suradnje ovog sektora ukazuje na to da dobavljači ne smatraju da bi antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda značajno narušile njihovo stanje.
6. Zaključak o interesu Unije
(157)
S obzirom na navedeno, privremeno se zaključilo da ukupno gledajući ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera na uvoz keramičkih pločica podrijetlom iz Kine.
G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(158)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda iz Kine kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
2. Privremene mjere
(159)
U svjetlu gore navedenog, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz Kine na razini nižoj od marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(160)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Navedene stope pristojba (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvod koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se izričito ne navodi u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se izričito navode, ne mogu imati koristi od navedenih stopa i podliježu stopama pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(161)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (6) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
(162)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(163)
Kako bi se rizik izbjegavanja mjera sveo na najmanju moguću mjeru zbog velike razlike u stopama pristojba, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena antidampinških pristojba. Navedene posebne mjere uključuju sljedeće: Dostavljanje carinskim tijelima država članica valjanog računa koja mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu ovoj Uredbi. Uvoz koji ne prati takav račun podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve ostale izvoznike.
(164)
Dođe li do značajnog povećanja obujma izvoza koji ostvaruje trgovačko društvo koje ima koristi od nižih individualnih stopa pristojba nakon uvođenja dotičnih mjera, može se smatrati da takav porast obujma predstavlja primjenu strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. Osnovne uredbe. U takvim okolnostima, i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. Taj ispitni postupak može, između ostalog, ispitivati potrebu za ukidanjem individualne (individualnih) stope (stopa) pristojbe (pristojba) te posljedično uvođenje pristojbe na cijelom području zemlje.
(165)
Predložene stope pristojba koje slijede temelje se na dampinškim maržama koje su utvrđene ispitnim postupkom jer su iste bile niže od marža štete. Privremene antidampinške pristojbe utvrđene su kako slijedi:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Privremena pristojba
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Svi ostali proizvođači koji surađuju
32,3 %
32,3 %
Svi ostali
73,0 %
73,0 %
H. ZAVRŠNA ODREDBA
(166)
Gornji privremeni nalazi objavljuju se svim zainteresiranim stranama koje su pozvane na iznošenje svojih stavova u pisanom obliku i traženje rasprave. Njihovi će se komentari analizirati i uzeti u obzir, kada je opravdano, prije donošenja bilo kakvih konačnih odluka. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojbi za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih nalaza,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz glaziranih i neglaziranih keramičkih pločica za popločavanje i oblaganje, neglaziranih keramičkih pločica za mozaik i slično, neovisno jesu li na podlozi ili ne, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 i 6908 90 99 podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja pristojbe, za proizvod opisan u stavku 1. i koji proizvode trgovačka društva u nastavku iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
Trgovačka društva navedena u Prilogu I.
32,3 %
B012
Sva ostala trgovačka društva
73,0 %
B999
3. Primjena individualnih stopa pristojbe navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjane fakture koja mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. U slučaju da faktura nije dostavljena, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
5. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmeno saslušanje u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Prema članku 21. stavku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu iznijeti komentare na primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 16. ožujka 2011.