EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 386/2012
af 19. april 2012
om bemyndigelse af Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) til at varetage opgaver i forbindelse med håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder samling af repræsentanter for den offentlige og den private sektor i Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114 og artikel 118, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den økonomiske velfærd i Unionen kræver vedvarende kreativitet og innovation. Foranstaltninger, der giver en effektiv beskyttelse af både kreativitet og innovation, er derfor en forudsætning for at sikre Unionens fremtidige velstand.
(2)
Intellektuelle ejendomsrettigheder er en vigtig driftskapital, som bidrager til at sikre, at opfindere og innovatorer får et rimeligt afkast af deres arbejde, og at deres investering i forskning og nye idéer beskyttes.
(3)
Det er vigtigt med en sund, harmoniseret og progressiv tilgang til intellektuelle ejendomsrettigheder i bestræbelserne på at opfylde ambitionerne i Europa 2020-strategien, herunder »En digital dagsorden for Europa«.
(4)
Den vedvarende stigning i antallet af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder udgør en reel trussel ikke bare mod Unionens økonomi, men også i mange tilfælde mod EU-forbrugernes sundhed og sikkerhed. Det er derfor nødvendigt med effektive, umiddelbare og koordinerede foranstaltninger på nationalt, europæisk og globalt niveau, hvis det skal lykkes at bekæmpe dette fænomen.
(5)
I forbindelse med den overordnede strategi for intellektuelle ejendomsrettigheder, som fastsat i Rådets resolution af 25. september 2008 om en global europæisk plan for bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering (3), opfordrede Rådet Kommissionen til at oprette et Europæisk Observationscenter for Varemærkeforfalskning og Piratkopiering. Kommissionen dannede derfor et netværk af eksperter fra den offentlige og den private sektor og beskrev netværkets opgaver i sin meddelelse om bedre håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked. Navnet på Det Europæiske Observationscenter for Varemærkeforfalskning og Piratkopiering bør ændres til Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder (herefter »observationscentret«).
(6)
Det fremgår af meddelelsen, at observationscentret bør fungere som centralt organ til indsamling, overvågning og rapportering af oplysninger og data om alle former for krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder. Det bør blive en platform for samarbejdet mellem repræsentanter for nationale myndigheder og berørte parter med henblik på udveksling af idéer og ekspertise om bedste praksis og udformning af anbefalinger om fælles håndhævelsesstrategier til beslutningstagere. Det præciseres i meddelelsen, at Kommissionens tjenestegrene skal huse og forvalte observationscentret.
(7)
I sin resolution af 1. marts 2010 om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked (4) opfordrede Rådet Kommissionen, medlemsstaterne og industrien til at give observationscentret tilgængelige, pålidelige og sammenlignelige data om varemærkeforfalskning og piratkopiering, og til, for så vidt angår observationscentret, i fællesskab at udvikle og blive enige om planer for at indsamle yderligere oplysninger. Rådet opfordrede ligeledes observationscentret til hvert år at offentliggøre en samlet årsrapport, som omhandler varemærkeforfalskningens og piratkopieringens anvendelsesområde, omfang og vigtigste karakteristika samt deres indvirkning på det indre marked. Denne årsrapport bør udarbejdes ved brug af de relevante oplysninger fra medlemsstaternes myndigheder, Kommissionen og den private sektor, som skal afgives inden for rammerne af databeskyttelseslovgivningen. Rådet anerkendte også betydningen af at udvikle nye konkurrencedygtige forretningsmodeller, der udvider det lovlige udbud af kulturelt og kreativt indhold, og samtidig forebygge og bekæmpe krænkelse af intellektuelle ejendomsrettigheder som nødvendige midler til at fremme økonomisk vækst, beskæftigelse og kulturel mangfoldighed.
(8)
I sine konklusioner af 25. maj 2010 vedrørende den kommende revision af varemærkeordningen i Den Europæiske Union (5) opfordrede Rådet Kommissionen til at indføre et klart retsgrundlag for, at Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (herefter »harmoniseringskontoret«) kan indgå i aktiviteter i tilknytning til håndhævelse, herunder bekæmpelse af forfalskning, navnlig ved at fremme samarbejdet med de nationale varemærkekontorer og observationscentret. I den henseende fastsætter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/48/EF af 29. april 2004 om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder (6) bl.a. visse foranstaltninger til fremme af samarbejde, herunder udveksling af information, medlemsstaterne imellem og mellem medlemsstaterne og Kommissionen.
(9)
I sin henstilling af 26. marts 2009 om styrkelse af sikkerheden og de grundlæggende frihedsrettigheder på internettet (7) henstillede Europa-Parlamentet til Rådet at bevare fuldstændig og sikker adgang til internettet og tilskyndede samtidig til offentlig/privat samarbejde om forbedring af retshåndhævelsessamarbejdet.
(10)
I sin beslutning af 22. september 2010 om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked (8) opfordrede Europa-Parlamentet medlemsstaterne og Kommissionen til at udvide samarbejdet mellem harmoniseringskontoret og de nationale kontorer for intellektuelle ejendomsrettigheder med henblik på at omfatte bekæmpelsen af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder.
(11)
I sin beslutning af 12. maj 2011 om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale (9) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at tage hensyn til små og mellemstore virksomheders specifikke problemer med at gøre deres intellektuelle ejendomsrettigheder gældende, og til at fremme bedste praksis og effektive metoder til at respektere disse rettigheder.
(12)
I sin beslutning af 6. juli 2011 om en global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union (10) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at sikre fuld harmonisering og retssikkerhed samt et ensartet højt niveau af beskyttelse af enkeltpersoner under alle omstændigheder.
(13)
I betragtning af den række forskellige opgaver observationscentret skal varetage, er det nødvendigt at finde en løsning, som sikrer en passende og bæredygtig infrastruktur til udførelse af centrets opgaver.
(14)
Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 af 26. februar 2009 om EF-varemærker (11) indeholder bestemmelser om administrativt samarbejde mellem harmoniseringskontoret og medlemsstaternes domstole eller andre kompetente myndigheder samt om udveksling af publikationer mellem harmoniseringskontoret og medlemsstaternes centrale myndigheder for industriel ejendomsret. Harmoniseringskontoret har på dette grundlag etableret et samarbejde med de nationale kontorer, der beskæftiger sig med beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder. Harmoniseringskontoret råder således allerede i et betydeligt omfang over den nødvendige erfaring og ekspertise til at levere en passende og bæredygtig infrastruktur til gennemførelse af observationscentrets opgaver.
(15)
Harmoniseringskontoret er således velegnet til at varetage disse opgaver.
(16)
Disse opgaver bør vedrøre alle intellektuelle ejendomsrettigheder, som er omfattet af direktiv 2004/48/EF, eftersom krænkelseshandlinger ofte berører en række forskellige intellektuelle ejendomsrettigheder. Det er desuden nødvendigt med data og udveksling af bedste praksis om hele det ovennævnte spektrum af intellektuelle ejendomsrettigheder for at kunne danne sig et fuldstændigt billede af situationen og gøre det muligt at udforme helhedsstrategier med henblik på at nedbringe antallet af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder.
(17)
De opgaver, som harmoniseringskontoret bør udføre, hænger sammen med de håndhævelses- og rapporteringsbestemmelser, der er fastsat i direktiv 2004/48/EF. Harmoniseringskontoret bør således levere tjenester til nationale myndigheder eller operatører, der især påvirker direktivets ensartede gennemførelse, og som formodes at fremme dets anvendelse. Harmoniseringskontorets opgaver bør således betragtes som tæt knyttet til formålet med retsakter om tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser.
(18)
Observationscentret, der sammensættes af harmoniseringskontoret, bør udvikle sig til et ekspertisecenter for oplysninger og data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder ved at drage fordel af harmoniseringskontorets ekspertise, erfaring og ressourcer.
(19)
Harmoniseringskontoret bør fungere som et samlingspunkt for offentlige myndigheder og den private sektor og give mulighed for indsamling, analyse og spredning af relevante objektive, sammenlignelige og pålidelige data om værdien af intellektuelle ejendomsrettigheder og krænkelsen af disse rettigheder, fastlæggelse og fremme af bedste praksis og af strategier for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og for forbrugeroplysning om konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder. Desuden bør harmoniseringskontoret udføre supplerende opgaver, f.eks. forbedre forståelsen for værdien af intellektuelle ejendomsrettigheder, fremme udveksling af oplysninger om nye konkurrencedygtige forretningsmodeller, der udvider det lovlige udbud af kulturelt og kreativt indhold, forbedre ekspertisen hos personer, der beskæftiger sig med håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, gennem passende uddannelsesforanstaltninger, fremme kendskabet til teknikker til forebyggelse af varemærkeforfalskning og forbedre samarbejdet med tredjelande og internationale organisationer. Kommissionen bør inddrages i de aktiviteter, som harmoniseringskontoret udfører i henhold til denne forordning.
(20)
Harmoniseringskontoret bør således fremme og støtte de aktiviteter hos nationale myndigheder, den private sektor og EU-institutionerne, der vedrører håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, navnlig disses aktiviteter til bekæmpelse af krænkelser af disse rettigheder. Harmoniseringskontorets udøvelse af sine beføjelser i medfør af denne forordning forhindrer ikke medlemsstaterne i at udøve deres kompetencer. Harmoniseringskontorets opgaver og aktiviteter i henhold til denne forordning omfatter ikke deltagelse i specifikke aktioner eller undersøgelser, som de kompetente myndigheder gennemfører.
(21)
Med henblik på at udføre disse opgaver så effektivt som muligt bør harmoniseringskontoret høre og samarbejde med andre myndigheder på nationalt, europæisk og, hvor det er relevant, internationalt niveau, skabe synergier med aktiviteter, som gennemføres af disse myndigheder, og undgå enhver overlapning af foranstaltninger.
(22)
Harmoniseringskontoret bør gennemføre de opgaver og aktiviteter, der vedrører håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, ved at gøre brug af sine egne budgetmidler.
(23)
Hvad angår repræsentanter for den private sektor bør harmoniseringskontoret, når observationscentret samles i forbindelse med dets aktiviteter, inddrage et repræsentativt udvalg af de økonomiske sektorer, herunder de kreative industrier, der er mest berørt af eller har størst erfaring med bekæmpelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder, særlig repræsentanter for rettighedshavere, herunder kunstnere og andre ophavsmænd, samt internetformidlere. Det bør ligeledes sikres, at der er en passende repræsentation af forbrugere og af små og mellemstore virksomheder.
(24)
De oplysningsforpligtelser, som denne forordning pålægger medlemsstaterne og den private sektor, bør ikke skabe unødvendige administrative byrder og bør tilstræbe at undgå overlapninger, for så vidt angår data, der allerede er meddelt EU-institutionerne af medlemsstaterne og repræsentanter for den private sektor i medfør af eksisterende EU-indberetningsforpligtelser
(25)
Målet for denne forordning, nemlig at bemyndige harmoniseringskontoret til at varetage opgaver i forbindelse med håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
Ved denne forordning bemyndiges Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (herefter »harmoniseringskontoret«) til at varetage opgaver, der sigter på at fremme og støtte nationale myndigheders, den private sektors og EU-institutionernes aktiviteter til bekæmpelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder, der er omfattet af direktiv 2004/48/EF. Under udførelsen af disse opgaver tilrettelægger, administrerer og støtter harmoniseringskontoret møder mellem eksperter, myndigheder og berørte parter, der samles under betegnelsen »Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder« (herefter »observationscentret«).
Harmoniseringskontorets opgaver og aktiviteter i henhold til denne forordning omfatter ikke deltagelse i specifikke aktioner og undersøgelser, som de kompetente myndigheder gennemfører.
Artikel 2
Opgaver og aktiviteter
1. Harmoniseringskontoret har følgende opgaver:
a)
at forbedre forståelsen for værdien af intellektuel ejendomsret
b)
at forbedre forståelsen for omfanget og konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
c)
at fremme kendskabet til bedste praksis i den offentlige og private sektor med hensyn til beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
d)
at bistå med at gøre borgerne mere bevidste om konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
e)
at forbedre ekspertisen hos de personer, der beskæftiger sig med håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
f)
at fremme kendskabet til tekniske værktøjer til forebyggelse og imødegåelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder sporingssystemer, der bidrager til at sondre mellem ægte produkter og forfalskede produkter
g)
at stille mekanismer til rådighed, der bidrager til at forbedre onlineudvekslingen mellem myndigheder i medlemsstaterne, der arbejder på området for intellektuelle ejendomsrettigheder, af information vedrørende håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder samt fremme samarbejdet med og imellem disse myndigheder
h)
i samråd med medlemsstaterne at arbejde på at fremme det internationale samarbejde med tredjelandes kontorer for intellektuelle ejendomsrettigheder med henblik på at udforme strategier og udvikle teknikker, kvalifikationer og værktøjer til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder.
2. For at udføre de i stk. 1 anførte opgaver gennemfører harmoniseringskontoret følgende aktiviteter i overensstemmelse med det i henhold til artikel 7 vedtagne arbejdsprogram og i overensstemmelse med EU-retten:
a)
etablering af en gennemsigtig metode til indsamling, analyse og rapportering af uafhængige, objektive, sammenlignelige og pålidelige data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
b)
indsamling, analyse og udbredelse af relevante objektive, sammenlignelige og pålidelige data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
c)
indsamling, analyse og udbredelse af relevante objektive, sammenlignelige og pålidelige data om den økonomiske værdi af intellektuelle ejendomsrettigheder og deres bidrag til økonomisk vækst, velfærd, innovation, kreativitet, kulturel mangfoldighed, skabelsen af kvalitetsjob og udviklingen af produkter og tjenesteydelser af høj kvalitet i Unionen
d)
levering af regelmæssige vurderinger og specifikke rapporter for de enkelte økonomiske sektorer, geografiske områder og typer af intellektuelle ejendomsrettigheder, der krænkes, med en evaluering af bl.a. konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder for samfundet, økonomien, herunder en vurdering af følgerne for små og mellemstore virksomheder, samt for sundheden, miljøet og sikkerheden
e)
indsamling, analyse og formidling af oplysninger om bedste praksis mellem de repræsentanter, der mødes som en samling i observationscentret, og i givet fald udarbejdelse af anbefalinger om strategier på grundlag af denne praksis
f)
udarbejdelse af rapporter og publikationer for at øge bevidstheden blandt EU-borgerne om konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder og, med det for øje, afholdelse af konferencer, begivenheder og møder på europæisk og internationalt niveau samt ydelse af støtte til nationale og europæiske tiltag, herunder on- og off-linekampagner, navnlig gennem levering af data og oplysninger
g)
overvågning af udviklingen af nye konkurrencedygtige forretningsmodeller, der udvider det lovlige udbud af kulturelt og kreativt indhold, tilskyndelse til informationsudveksling og skærpelse af forbrugernes bevidsthed i den henseende
h)
udvikling og planlægning af onlineundervisning og andre former for uddannelse af nationale tjenestemænd, der beskæftiger sig med beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
i)
afholdelse af ad hoc-ekspertmøder, herunder møder med akademiske eksperter og med relevante repræsentanter for civilsamfundet, til støtte for dets arbejde i henhold til denne forordning
j)
fastlæggelse og fremme af tekniske redskaber for fagfolk og benchmarkingteknikker, herunder sporingssystemer, der bidrager til at sondre mellem ægte produkter og forfalskede produkter
k)
samarbejde med de nationale myndigheder og Kommissionen om at udvikle et online-netværk til at lette udvekslingen af oplysninger om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder mellem de offentlige forvaltninger, organer og organisationer i medlemsstaterne, som beskæftiger sig med beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
l)
samarbejde med og udvikling af synergier mellem medlemsstaternes centrale myndigheder for industriel ejendomsret, herunder Benelux-kontoret for intellektuel ejendomsret, samt andre myndigheder i medlemsstaterne, som beskæftiger sig med intellektuelle ejendomsrettigheder, med henblik på udvikling og fremme af teknikker, færdigheder og værktøjer vedrørende håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder uddannelsesprogrammer og oplysningskampagner
m)
udvikling i samråd med medlemsstaterne af programmer for teknisk bistand til tredjelande og udvikling og levering af specifikke uddannelsesprogrammer og -tilbud til tjenestemænd fra tredjelande, der beskæftiger sig med beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
n)
fremlæggelse af anbefalinger til Kommissionen om aspekter, der er omfattet af denne forordning, på anmodning fra Kommissionen
o)
gennemførelse af lignende aktiviteter, som er nødvendige, for at observationscentret kan varetage sine opgaver som fastsat i stk. 1.
3. Ved udførelsen af de i stk. 1 og 2 nævnte opgaver og aktiviteter skal harmoniseringskontoret overholde de eksisterende bestemmelser i EU-retten om databeskyttelse.
Artikel 3
Finansiering
Harmoniseringskontoret gennemfører til enhver tid de aktiviteter, som det bemyndiges til at varetage i henhold til denne forordning, ved anvendelse af egne budgetmidler.
Artikel 4
Observationscentrets møder
1. Harmoniseringskontoret skal for at gennemføre de i artikel 2, stk. 2, anførte aktiviteter mindst en gang om året indkalde repræsentanter for offentlige forvaltninger, organer og organisationer i medlemsstaterne, der beskæftiger sig med intellektuelle ejendomsrettigheder, og repræsentanter for den private sektor til observationscentrets møder, så de kan deltage i harmoniseringskontorets arbejde i henhold til denne forordning.
2. Repræsentanter for den private sektor, der indkaldes til observationscentrets møder, skal omfatte et bredt, repræsentativt og afbalanceret udsnit af EU-organer og nationale organer, der repræsenterer de forskellige økonomiske sektorer, herunder de kreative sektorer, som er mest berørt af eller har størst erfaring med bekæmpelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder.
Forbrugerorganisationer, små og mellemstore virksomheder, kunstnere og andre ophavsmænd skal være passende repræsenteret.
3. Harmoniseringskontoret opfordrer hver medlemsstat til at sende mindst en repræsentant for sin offentlige forvaltning til observationscentrets møder. Medlemsstaterne sikrer i denne forbindelse kontinuitet i observationscentrets arbejde.
4. De i stk. 1 anførte møder kan suppleres med arbejdsgrupper i observationscentret bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og repræsentanter for den private sektor.
5. Når det er hensigtsmæssigt, og i tillæg til de i stk. 1 anførte møder, organiserer harmoniseringskontoret møder med deltagelse af:
a)
repræsentanter for offentlige administrationer, organer og organisationer i medlemsstaterne, eller
b)
repræsentanter for den private sektor.
6. Medlemmer eller andre repræsentanter for Europa-Parlamentet og repræsentanter for Kommissionen inviteres til de i nærværende artikel omhandlede møder, enten som deltagere eller som observatører afhængigt af, hvad der er hensigtsmæssigt.
7. De deltagende repræsentanters navne, dagsordenen og mødereferatet for de i nærværende artikel omhandlede møder offentliggøres på harmoniseringskontorets websted.
Artikel 5
Oplysningspligt
1. I hensigtsmæssigt omfang og i overensstemmelse med national lovgivning, herunder lovgivningen om behandling af personoplysninger, skal medlemsstaterne på harmoniseringskontorets anmodning eller på eget initiativ:
a)
oplyse harmoniseringskontoret om deres overordnede politikker og strategier for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og om enhver ændring heraf
b)
levere tilgængelige statistiske data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
c)
oplyse harmoniseringskontoret om væsentlig retspraksis.
2. Med forbehold for lovgivningen om behandling af personoplysninger og for beskyttelse af fortrolige oplysninger skal repræsentanterne for den private sektor, der mødes som en samling i observationscentret, på harmoniseringskontorets anmodning, når det er muligt:
a)
oplyse harmoniseringskontoret om politikker og strategier for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder inden for deres aktivitetsområde og om enhver ændring heraf
b)
levere statistiske data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder inden for deres aktivitetsområde.
Artikel 6
Harmoniseringskontoret
1. De relevante bestemmelser i afsnit XII i forordning (EF) nr. 207/2009 finder anvendelse på udførelsen af de i denne forordning omhandlede opgaver og aktiviteter.
2. I medfør af beføjelserne i henhold til artikel 124 i forordning (EF) nr. 207/2009 vedtager harmoniseringskontorets præsident de interne administrative bestemmelser og offentliggør de bekendtgørelser, der er nødvendige for at gennemføre de opgaver, der blevet tillagt harmoniseringskontoret i henhold til denne forordning.
Artikel 7
Arbejdsprogrammets og aktivitetsrapportens indhold
1. Harmoniseringskontoret udarbejder, i overensstemmelse med Unionens politikker og prioriteter på området for beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og i samarbejde med de i artikel 4, stk. 5, litra a), omhandlede repræsentanter, et årligt arbejdsprogram, der på hensigtsmæssig vis prioriterer aktiviteterne inden for rammerne af denne forordning og for observationscentrets møder.
2. Det i stk. 1 omhandlede arbejdsprogram forelægges for harmoniseringskontorets administrationsråd til orientering.
3. Den i artikel 124, stk. 2, litra d), i forordning (EF) nr. 207/2009 anførte aktivitetsrapport skal mindst indeholde nedenstående oplysninger om harmoniseringskontorets opgaver og aktiviteter i henhold til nærværende forordning:
a)
en gennemgang af de vigtigste aktiviteter i det foregående kalenderår
b)
resultater opnået i løbet af det foregående kalenderår, i givet fald ledsaget af sektorspecifikke rapporter med en analyse af situationen i de forskellige erhvervs- og produktsektorer
c)
en overordnet vurdering af gennemførelsen af harmoniseringskontorets opgaver som fastsat i denne forordning og i det arbejdsprogram, der er udarbejdet i overensstemmelse med stk. 1
d)
en gennemgang af de aktiviteter, som harmoniseringskontoret agter at iværksætte i fremtiden
e)
bemærkninger om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder og om mulige fremtidige politikker og strategier, herunder for hvordan samarbejdet med og imellem medlemsstaterne kan gøres mere effektivt
f)
en overordnet vurdering af, om alle de i artikel 4, stk. 2, nævnte aktører er fyldestgørende repræsenteret.
Harmoniseringskontorets præsident hører de i artikel 4, stk. 5, litra a), nævnte repræsentanter i observationscentret om de relevante dele af aktivitetsrapporten, før rapporten fremsendes til Europa-Parlamentet, Kommissionen og administrationsrådet.
Artikel 8
Evaluering
1. Senest den 6. juni 2017 vedtager Kommissionen en rapport med en evaluering af denne forordning.
2. I evalueringsrapporten vurderes gennemførelsen af denne forordning, særlig med hensyn til indvirkningen på håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked.
3. Ved udarbejdelsen af evalueringsrapporten hører Kommissionen harmoniseringskontoret, medlemsstaterne og de repræsentanter, der mødes som en samling i observationscentret, om de i stk. 2 anførte aspekter.
4. Kommissionen fremsender evalueringsrapporten til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og foretager en bred høring af de berørte parter om evalueringsrapporten.
Artikel 9
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 19. april 2012.
32012R0386
L 129/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
19.04.2012.
UREDBA (EU) br. 386/2012 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 19. travnja 2012.
o povjeravanju Uredu za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigovi i dizajni) zadaća u vezi s provedbom prava intelektualnog vlasništva, uključujući i okupljanje predstavnika javnog i privatnog sektora u okviru Europske promatračnice za povrede prava intelektualnog vlasništva
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114. i članak 118. prvi stavak,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Gospodarska dobrobit Unije ovisi o stalnom stvaralaštvu i inovativnosti. Stoga su mjere njihove učinkovite zaštite neizostavne u osiguravanju budućeg blagostanja Unije.
(2)
Prava intelektualnog vlasništva čine značajno poslovno sredstvo koje pomaže osigurati da stvaraoci i inovatori dobiju pravednu naknadu za svoj rad te da je njihovo ulaganje u istraživanje i nove ideje zaštićeno.
(3)
Promišljen, usklađen i napredan pristup pravima intelektualnog vlasništva nužan je u nastojanjima da se ispune ciljevi Strategije Europa 2020, uključujući i Digitalnu agendu za Europu.
(4)
Stalni porast broja povreda prava intelektualnog vlasništva predstavlja stvarnu prijetnju ne samo za gospodarstvo Unije, već u mnogim slučajevima i za zdravlje i sigurnost potrošača Unije. Stoga je za uspješnu borbu protiv ove pojave potrebno učinkovito, hitno i usklađeno djelovanje na nacionalnoj, europskoj i svjetskoj razini.
(5)
U okviru sveobuhvatne strategije o pravima intelektualnog vlasništva predviđene Rezolucijom Vijeća od 25. rujna 2008. o cjelovitom europskom planu za sprječavanje krivotvorenja i piratstva (3), Vijeće je pozvalo Komisiju da uspostavi Europsku promatračnicu za krivotvorenje i piratstvo. Komisija je stoga okupila mrežu stručnjaka iz javnog i privatnog sektora te opisala zadaće te mreže u svojoj Komunikaciji pod nazivom „Poboljšanje provedbe prava intelektualnog vlasništva na unutarnjem tržištu”. Naziv Europska promatračnica za krivotvorenje i piratstvo potrebno je promijeniti u Europska promatračnica za povrede prava intelektualnog vlasništva (dalje u tekstu: „Promatračnica”).
(6)
U toj se Komunikaciji navodi da bi Promatračnica trebala služiti kao središnje mjesto za prikupljanje i praćenje informacija i podataka vezanih za sve povrede prava intelektualnog vlasništva, te za izvješćivanje o takvim informacijama i podacima. Trebala bi služiti kao platforma za suradnju između predstavnika nacionalnih tijela i zainteresiranih strana za razmjenu ideja, stručnih znanja i iskustava o najboljim praksama te davanje preporuka donositeljima politika u vezi sa zajedničkim strategijama provedbe. Komunikacijom je bilo utvrđeno da će Promatračnicu organizirati i njome upravljati službe Komisije.
(7)
U svojoj Rezoluciji od 1. ožujka 2010. o provedbi prava intelektualnog vlasništva na unutarnjem tržištu (4), Vijeće je pozvalo Komisiju, države članice i industriju da Promatračnici dostave raspoložive pouzdane i usporedive podatke o krivotvorenju i piratstvu te da u okviru Promatračnice zajednički razviju i dogovore planove daljnjeg prikupljanja informacija. Vijeće je također pozvalo Promatračnicu da svake godine objavi cjelovito godišnje izvješće u kojem će obuhvatiti opseg, razmjere i glavne karakteristike krivotvorenja i piratstva kao i njihov utjecaj na unutarnje tržište. To bi godišnje izvješće trebalo biti pripremljeno u okvirima zakona o zaštiti podataka, a na temelju relevantnih informacija koje u tu svrhu dostavljaju tijela država članica, Komisija i privatni sektor. Vijeće je također prepoznalo važnost razvoja novih konkurentnih poslovnih modela za povećanje zakonite ponude kulturnih i stvaralačkih sadržaja i za istodobno sprječavanje povreda prava intelektualnog vlasništva i borbu protiv njih kao nužno sredstvo poticanja gospodarskog rasta, zapošljavanja i kulturne raznolikosti.
(8)
U svojim Zaključcima od 25. svibnja 2010. o budućoj reviziji sustava žiga Europske unije (5), Vijeće je pozvalo Komisiju da uspostavi pravnu osnovu za uključivanje Ureda za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigovi i dizajni) (dalje u tekstu: „Ured”) u aktivnosti vezane za provedbu, uključujući borbu protiv krivotvorenja, posebno poticanjem njegove suradnje s nacionalnim uredima za žigove i Promatračnicom. S tim u vezi, Direktivom 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o provedbi prava intelektualnog vlasništva (6) među ostalim su predviđene određene mjere za poticanje suradnje, uključujući i razmjenu informacija, između država članica i Komisije.
(9)
U svojoj Preporuci od 26. ožujka 2009. o jačanju sigurnosti i temeljnih sloboda na internetu (7) Europski parlament preporučio je da Vijeće očuva potpun i siguran pristup internetu pritom potičući suradnju između privatnog i javnog sektora pri jačanju suradnje u području provođenja zakona.
(10)
U svojoj Rezoluciji od 22. rujna 2010. o provedbi prava intelektualnog vlasništva na unutarnjem tržištu (8) Europski parlament pozvao je države članice i Komisiju da prošire suradnju između Ureda i nacionalnih ureda za intelektualno vlasništvo na borbu protiv povreda prava intelektualnog vlasništva.
(11)
U svojoj Rezoluciji od 12. svibnja 2011. o ostvarivanju potencijala kulturnih i stvaralačkih djelatnosti (9), Europski parlament od Komisije je zatražio da uzme u obzir posebne probleme s kojima se susreću mala i srednja poduzeća pri ostvarivanju svojih prava intelektualnog vlasništva te da potiče primjenu najboljih praksi i najučinkovitijih metoda za poštovanje tih prava.
(12)
U svojoj Rezoluciji od 6. srpnja 2011. o cjelovitom pristupu zaštiti osobnih podataka u Europskoj uniji (10), Europski parlament pozvao je Komisiju da osigura potpunu usklađenost i pravnu sigurnost, čime bi se pružila jedinstvena i visoka razina zaštite pojedinaca u svim okolnostima.
(13)
S obzirom na opseg zadaća dodijeljenih Promatračnici, potrebno je rješenje kojim bi se osigurala odgovarajuća i održiva infrastruktura za ispunjavanje njezinih zadaća.
(14)
Uredbom Vijeća (EZ) br. 207/2009 od 26. veljače 2009. o žigu Zajednice (11) predviđena je administrativna suradnja između Ureda i sudova ili tijela država članica te razmjena publikacija između Ureda i središnjih ureda država članica za industrijsko vlasništvo. Temeljem toga, Ured je uspostavio suradnju s nacionalnim uredima koji djeluju u području zaštite prava intelektualnog vlasništva. Tako Ured u značajnoj mjeri već posjeduje nužno iskustvo i stručnost da osigura odgovarajuću i održivu infrastrukturu u području zadaća Promatračnice.
(15)
Izvršavanje tih zadaća stoga je primjereno povjeriti Uredu.
(16)
Te bi se zadaće trebale odnositi na sva prava intelektualnog vlasništva obuhvaćena Direktivom 2004/48/EZ s obzirom na to da povrede u mnogim slučajevima utječu na više prava intelektualnog vlasništva. Povrh toga potrebni su podaci i razmjena najboljih praksi u vezi s cjelokupnim nizom gore spomenutih prava intelektualnog vlasništva da bi se osigurala potpuna slika stanja i omogućilo oblikovanje cjelovitih strategija s ciljem smanjenja broja povreda prava intelektualnog vlasništva.
(17)
Zadaće koje bi Ured trebao izvršavati mogu se povezati s provedbom i mjerama izvješćivanja propisanim Direktivom 2004/48/EZ. Tako bi Ured nacionalnim tijelima ili nositeljima djelatnosti trebao pružati usluge koje prvenstveno utječu na jedinstvenu provedbu Direktive i koje će vjerojatno olakšati njezinu primjenu. Zadaće Ureda stoga bi se trebale smatrati usko povezanima s predmetom akata kojima se usklađuju zakoni i drugi propisi država članica.
(18)
Promatračnica, koju okuplja Ured, koristeći stručna znanja, iskustvo i sredstva Ureda trebala bi postati središte izvrsnosti za informacije i podatke vezane uz povrede prava intelektualnog vlasništva.
(19)
Ured bi trebao osigurati forum koji povezuje javna tijela i privatni sektor i osigurava prikupljanje, analizu i širenje relevantnih objektivnih, usporedivih i pouzdanih podataka o vrijednosti prava intelektualnog vlasništva i povredama tih prava, utvrđuje i potiče najbolje prakse i strategije za provedbu prava intelektualnog vlasništva i podiže javnu svijest o utjecaju povreda prava intelektualnog vlasništva. Ured bi, povrh toga, trebao ispunjavati i dodatne zadaće kao što su poboljšanje razumijevanja vrijednosti prava intelektualnog vlasništva, poticanje razmjene informacija o novim konkurentnim poslovnim modelima koji proširuju zakonitu ponudu kulturnih i stvaralačkih sadržaja, unaprjeđivanje stručnosti osoba uključenih u provedbu prava intelektualnog vlasništva odgovarajućim mjerama osposobljavanja, poboljšanje poznavanja tehnika sprječavanja krivotvorenja i jačanje suradnje s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. Komisija bi trebala biti povezana s djelatnostima koje Ured izvršava u okviru ove Uredbe.
(20)
Ured bi tako trebao olakšati i podupirati aktivnosti nacionalnih tijela, privatnog sektora i institucija Unije u vezi s provedbom prava intelektualnog vlasništva, a posebno njihove aktivnosti u borbi protiv povreda tih prava. Izvršavanje ovlasti koje su Uredu dodijeljene u okviru ove Uredbe ne sprječava države članice u provedbi njihovih nadležnosti. Zadaće i aktivnosti Ureda u skladu s ovom Uredbom ne obuhvaćaju sudjelovanje u pojedinačnim operacijama ili istragama koje provode nadležna tijela.
(21)
S ciljem najučinkovitijeg ispunjavanja tih zadaća Ured bi trebao surađivati i savjetovati se s drugim tijelima na nacionalnoj, europskoj i, kada je to potrebno, međunarodnoj razini te stvarati sinergije s djelatnostima takvih tijela i izbjegavati svako udvostručavanje mjera.
(22)
Ured bi trebao provoditi zadaće i aktivnosti vezane uz provedbu prava intelektualnog vlasništva koristeći se vlastitim proračunskim sredstvima.
(23)
Po pitanju odabira predstavnika privatnog sektora, Ured bi pri okupljanju Promatračnice u okviru svojih djelatnosti trebao uključiti reprezentativan izbor gospodarskih sektora, uključujući i stvaralačku industriju, kojih se borba protiv povreda prava intelektualnog vlasništva najviše tiče ili koji su u njoj najiskusniji, a posebno predstavnike nositelja prava, uključujući autore i druge stvaraoce, kao i posrednike internetskih usluga. Također je potrebno osigurati i odgovarajuću zastupljenost potrošača te malih i srednjih poduzeća.
(24)
Obveze obavješćivanja koje su ovom Uredbom propisane za države članice i pripadnike privatnog sektora ne bi smjele stvarati nepotrebna administrativna opterećenja te bi trebale biti usmjerene k izbjegavanju dvostrukog izvještavanja u pogledu podataka koje države članice i pripadnici privatnog sektora već dostavljaju Uniji u okviru postojećih zahtijeva Unije u vezi s izvještavanjem.
(25)
S obzirom na to da države članice ne mogu dostatno ostvariti cilj ove Uredbe, odnosno ovlastiti Ured za zadaće u vezi s provedbom prava intelektualnog vlasništva, te ga se stoga zbog njegovog učinka može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti određenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti određenim istim člankom, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje toga cilja,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
Ovom se Uredbom Uredu za usklađivanje na unutarnjem tržištu (dalje u tekstu: „Ured”) povjeravaju zadaće čiji je cilj olakšati i poduprijeti aktivnosti nacionalnih tijela, privatnog sektora i Unije u borbi protiv povreda prava intelektualnog vlasništva obuhvaćenih Direktivom 2004/48/EZ. Pri izvršavanju ovih zadaća Ured organizira, rukovodi i podupire skup stručnjaka, tijela i zainteresiranih strana okupljenih pod nazivom „Europska promatračnica za povrede prava intelektualnog vlasništva” (dalje u tekstu: „Promatračnica”).
Zadaće i aktivnosti Ureda u skladu s ovom Uredbom ne obuhvaćaju sudjelovanje u pojedinačnim operacijama ili istragama koje provode nadležna tijela.
Članak 2.
Zadaće i aktivnosti
1. Ured ima sljedeće zadaće:
(a)
poboljšanje razumijevanja vrijednosti intelektualnog vlasništva;
(b)
poboljšanje razumijevanja opsega i utjecaja povreda prava intelektualnog vlasništva;
(c)
poboljšanje poznavanja najboljih praksi javnog i privatnog sektora za zaštitu prava intelektualnog vlasništva;
(d)
podrška u podizanju svijesti građana o utjecaju povreda prava intelektualnog vlasništva;
(e)
unaprjeđivanje stručnosti osoba uključenih u provedbu prava intelektualnog vlasništva;
(f)
poboljšanje poznavanja tehničkih alata za sprječavanje i borbu protiv povreda prava intelektualnog vlasništva, uključujući sustave prepoznavanja i praćenja koji pomažu u razlikovanju originalnih proizvoda od onih krivotvorenih;
(g)
osiguravanje mehanizama koji pomažu poboljšanju internetske razmjene informacija vezanih za provedbu prava intelektualnog vlasništva među tijelima država članica koja djeluju u području tih prava te poticanje suradnje s tim tijelima i među njima;
(h)
djelovanje, uz savjetovanje s državama članicama, u svrhu poticanja međunarodne suradnje s nacionalnim uredima trećih zemalja s ciljem izgradnje strategija i razvoja tehnika, vještina i alata za provedbu prava intelektualnog vlasništva.
2. Pri ispunjavanju zadaća iz stavka 1. Ured provodi sljedeće aktivnosti u skladu s programom djelovanja usvojenim na temelju članka 7., a u skladu s pravom Unije:
(a)
uspostavljanje transparentne metodologije za prikupljanje i analizu neovisnih, objektivnih, usporedivih i pouzdanih podataka o povredama prava intelektualnog vlasništva i izvješćivanje o njima;
(b)
prikupljanje, analiza i širenje relevantnih objektivnih, usporedivih i pouzdanih podataka o povredama prava intelektualnog vlasništva;
(c)
prikupljanje, analiza i širenje relevantnih objektivnih, usporedivih i pouzdanih podataka o gospodarskoj vrijednosti intelektualnog vlasništva i njegovom doprinosu gospodarskom rastu, blagostanju, inovacijama, stvaralaštvu, kulturnoj raznolikosti, stvaranju visokokvalitetnih radnih mjesta i razvoju visokokvalitetnih proizvoda i usluga unutar Unije;
(d)
davanje redovnih ocjena i posebnih izvješća prema gospodarskom sektoru, zemljopisnom području i vrsti povrijeđenog prava intelektualnog vlasništva, u kojima se između ostalog ocjenjuje utjecaj povreda prava intelektualnog vlasništva na društvo i gospodarstvo, uključujući i ocjenu učinaka na mala i srednja poduzeća te na zdravlje, okoliš, sigurnost i zaštitu;
(e)
prikupljanje, analiza i širenje informacija o najboljim praksama između predstavnika koji se sastaju u okviru Promatračnice te, prema potrebi, davanje preporuka u vezi sa strategijama na temelju takvih praksi;
(f)
priprema izvješća i publikacija s ciljem podizanja svijesti među građanima Unije u vezi s utjecajem povreda prava intelektualnog vlasništva te organizacija konferencija, događanja i sastanaka u tu svrhu na nacionalnoj i međunarodnoj razini, kao i podupiranje nacionalnih i sveeuropskih akcija, uključujući kampanje na internetu i izvan njega, prvenstveno osiguravanjem podataka i informacija;
(g)
praćenje razvoja novih konkurentnih poslovnih modela koji proširuju zakonitu ponudu kulturnih i stvaralačkih sadržaja te poticanje razmjene informacija i podizanje svijesti potrošača u vezi s tim;
(h)
razvoj i organizacija internetskih i drugih oblika osposobljavanja nacionalnih službenika uključenih u zaštitu prava intelektualnog vlasništva;
(i)
organizacija ad hoc sastanaka stručnjaka, uključujući akademske stručnjake i odgovarajuće predstavnike civilnog društva, u svrhu potpore vlastitom djelovanju u okviru ove Uredbe;
(j)
utvrđivanje i promicanje tehničkih alata za stručnjake i tehnika za utvrđivanje referentnih vrijednosti, uključujući sustave prepoznavanja i praćenja koji pomažu u razlikovanju originalnih proizvoda od onih krivotvorenih;
(k)
djelovanje u suradnji s nacionalnim tijelima i Komisijom s ciljem razvoja internetske mreže koja bi olakšala razmjenu informacija o povredama prava intelektualnog vlasništva između javnih uprava, tijela i organizacija država članica koje djeluju na području zaštite i provedbe tih prava;
(l)
djelovanje u suradnji sa središnjim uredima država članica za intelektualno vlasništvo, uključujući Ured Beneluksa za intelektualno vlasništvo i druga tijela država članica koja djeluju u području zaštite prava intelektualnog vlasništva i izgradnja sinergije među njima s ciljem razvoja i promicanja tehnika, vještina i alata vezanih uz provedbu prava intelektualnog vlasništva, uključujući programe osposobljavanja i kampanje podizanja svijesti;
(m)
u dogovoru s državama članicama, razvoj programa za pružanje tehničke potpore trećim zemljama, kao i razvoj i organizacija posebnih programa osposobljavanja i događanja za službenike iz trećih zemalja koji djeluju u području zaštite prava intelektualnog vlasništva;
(n)
davanje preporuka Komisiji o pitanjima obuhvaćenim područjem primjene ove Uredbe, na temelju zahtjeva Komisije;
(o)
provedba sličnih aktivnosti koje su potrebne da bi se Uredu omogućilo izvršavanje zadaća iz stavka 1.
3. Prilikom provođenja zadaća i aktivnosti iz stavaka 1. i 2., Ured se pridržava postojećih propisa Unije o zaštiti podataka.
Članak 3.
Financiranje
Ured u svakom trenutku osigurava da se aktivnosti za koje je ovom Uredbom ovlašten izvršavaju korištenjem njegovih vlastitih proračunskih sredstava.
Članak 4.
Sastanci Promatračnice
1. Radi provođenja aktivnosti iz članka 2. stavka 2., Ured na sastanke Promatračnice najmanje jednom godišnje poziva predstavnike javnih uprava, tijela i organizacija država članica koje djeluju u području prava intelektualnog vlasništva te predstavnike privatnog sektora da bi sudjelovali u radu Ureda u okviru ove Uredbe.
2. Predstavnici privatnog sektora pozvani na sastanke Promatračnice obuhvaćaju širok, mjerodavan i uravnotežen raspon tijela Unije i nacionalnih tijela koja predstavljaju različite gospodarske sektore, uključujući i stvaralačku industriju koja je u najvećoj mjeri pogođena ovim problemom ili najiskusnija u borbi protiv povreda prava intelektualnog vlasništva.
Organizacije potrošača, mala i srednja poduzeća, autori i drugi stvaraoci zastupljeni su na odgovarajući način.
3. Ured poziva svaku državu članicu da na sastanke Promatračnice pošalje najmanje jednog predstavnika svoje javne uprave. U tom smislu države članice osiguravaju kontinuitet rada Promatračnice.
4. Sastanke iz stavka 1. mogu nadopuniti radne skupine unutar Promatračnice sastavljene od predstavnika država članica i privatnog sektora.
5. Prema potrebi, a uz sastanke iz stavka 1., Ured organizira sastanke na kojima se sastaju:
(a)
predstavnici javne uprave, tijela i organizacija država članica; ili
(b)
predstavnici privatnog sektora.
6. Članovi ili drugi predstavnici Europskog parlamenta te predstavnici Komisije pozivaju se na sve sastanke iz ovog članka, ovisno o slučaju, kao članovi ili kao promatrači.
7. Imena prisutnih predstavnika, dnevni red i zapisnik sa sastanka iz ovog članka objavljuju se na internetskoj stranici Ureda.
Članak 5.
Obveze obavješćivanja
1. U skladu s nacionalnim pravom, uključujući i propise koji uređuju obradu osobnih podataka, države članice na zahtjev Ureda ili samoinicijativno:
(a)
obavješćuju Ured o svojim općim politikama i strategijama u vezi s provedbom prava intelektualnog vlasništva i svim promjenama tih politika i strategija;
(b)
osiguravaju dostupne statističke podatke o povredama prava intelektualnog vlasništva;
(c)
obavješćuju Ured o značajnim primjerima sudske prakse.
2. Ne dovodeći u pitanje propise koji uređuju obradu osobnih podataka, kao ni zaštitu povjerljivih podataka, predstavnici privatnog sektora koji se sastaju u okviru Promatračnice, kada je to moguće, na zahtjev Ureda:
(a)
obavješćuju Ured o politikama i strategijama u njihovom području djelovanja u vezi s provedbom prava intelektualnog vlasništva i svim promjenama tih politika i strategija;
(b)
osiguravaju statističke podatke o povredama prava intelektualnog vlasništva u njihovom području djelovanja.
Članak 6.
Ured
1. Relevantne odredbe glave VII. Uredbe (EZ) br. 207/2009 primjenjuju se na izvršavanje zadaća i aktivnosti predviđenih ovom Uredbom.
2. Primjenom ovlasti koje su mu dodijeljene člankom 124. Uredbe (EZ) br. 207/2009, predsjednik Ureda donosi interne administrativne upute i objavljuje obavijesti za javnost koje su nužne za ispunjavanje svih zadaća koje su ovom Uredbom povjerene Uredu.
Članak 7.
Sadržaj programa djelatnosti i izvješće o upravljanju
1. Ured sastavlja godišnji program rada u kojem se na odgovarajući način prema važnosti navode aktivnosti iz ove Uredbe i za sastanke Promatračnice, u skladu s politikama i prioritetima Unije u području zaštite prava intelektualnog vlasništva, a u suradnji s predstavnicima iz članka 4. stavka 5. točke (a).
2. Program rada iz stavka 1. podnosi se na znanje Upravnom odboru Ureda.
3. Izvješće o upravljanju iz članka 124. stavka 2. točke (d) Uredbe (EZ) br. 207/2009 sadržava najmanje sljedeće informacije u vezi sa zadaćama i aktivnostima Ureda u okviru ove Uredbe:
(a)
pregled glavnih aktivnosti poduzetih tijekom prethodne kalendarske godine;
(b)
rezultate ostvarene tijekom prethodne kalendarske godine kojima se prema potrebi prilažu sektorski izvještaji o stanju različitih gospodarskih i proizvodnih sektora;
(c)
opća ocjena ispunjenja zadaća Ureda predviđenih ovom Uredbom i programom djelatnosti sastavljenim u skladu sa stavkom 1.;
(d)
pregled aktivnosti koje Ured namjerava poduzeti u budućnosti;
(e)
primjedbe o provedbi prava intelektualnog vlasništva i potencijalnim budućim politikama i strategijama, između ostalog i o tome kako ojačati učinkovitu suradnju s državama članicama i između njih;
(f)
opću ocjenu odgovarajuće zastupljenosti svih sudionika iz članka 4. stavka 2. u Promatračnici.
Prije podnošenja izvješća Europskom parlamentu, Komisiji i Upravnom odboru, predsjednik Ureda savjetuje se s predstavnicima iz članka 4. stavka 5. točke (a) o značajnim dijelovima izvješća.
Članak 8.
Ocjena
1. Komisija do 6. lipnja 2017. donosi izvješće u kojem se ocjenjuje primjena ove Uredbe.
2. U okviru tog izvješća daje se ocjena provođenja ove Uredbe, posebno u pogledu njezina utjecaja na provedbu prava intelektualnog vlasništva na unutarnjem tržištu.
3. Komisija se prilikom pripreme izvješća ocjene o pitanjima iz stavka 2. savjetuje s Uredom, državama članicama i predstavnicima koji se sastaju u okviru Promatračnice.
4. Komisija prosljeđuje izvješće ocjene Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te provodi opsežno savjetovanje o izvješću ocjene sa zainteresiranim stranama.
Članak 9.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 19. travnja 2012.