RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 467/2010
af 25. maj 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af silicium med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, som udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, og en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2 og 3,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
I marts 2004 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 398/2004 (2) efter en udløbsundersøgelse en endelig antidumpingtold på importen af silicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Den endelige told blev fastsat til 49 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet. De oprindelige foranstaltninger var blevet indført ved Rådets forordning (EØF) nr. 2200/90 (3).
(2)
Ved Rådets forordning (EF) nr. 42/2007 (4) blev den endelige antidumpingtold i januar 2007 udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse og en delvis interimsundersøgelse
(3)
Efter offentliggørelsen i oktober 2008 af en meddelelse om det forestående udløb af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af silicium med oprindelse i Kina (5) modtog Kommissionen den 1. december 2008 en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Desuden modtog Kommissionen den 18. december 2008 en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.
(4)
Anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet af Euroalliages (ferrolegeringsindustriens forbindelsesudvalg) på vegne af producenter i Unionen, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde 100 %, af den samlede produktion af silicium i Unionen. Anmodningen begrundedes med, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
(5)
Anmodningen om en delvis interimsundersøgelse blev indgivet af EUSMET (europæiske brugere af siliciummetal) og er begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet. Anmodningen var baseret på umiddelbare beviser for, at de omstændigheder, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, havde ændret sig, og at de nye omstændigheder var af varig karakter.
(6)
Efter høring af det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse og en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, henholdsvis stk. 2 og 3, og offentliggjorde en meddelelse om indledningen af disse undersøgelser i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«).
3. Undersøgelse
(7)
Kommissionen underrettede officielt de ansøgende EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, importører/forhandlere, brugere i Unionen, som den vidste var berørt, og deres sammenslutninger samt de kinesiske myndigheder om indledningen af undersøgelserne.
(8)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina, der var anført i anmodningerne, blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang og sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, jf. grundforordningens artikel 17.
(9)
For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008.
(10)
Kommissionen modtog svar fra 11 virksomheder eller virksomhedskoncerner i Kina. Efter en gennemgang af oplysningerne fra disse virksomheder blev det imidlertid klart, at kun et lille antal besvarelser kom fra virksomheder, der eksporterede deres egenproduktion af silicium til Den Europæiske Union. Det blev derfor besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning blandt de kinesiske eksporterende producenter.
(11)
Alle ovennævnte virksomheder eller virksomhedskoncerner i Kina anførte, at de havde til hensigt at anmode om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(12)
Kommissionen sendte ansøgningsskemaer om henholdsvis markedsøkonomisk og individuel behandling til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt. Tre kinesiske eksportører indgav anmodningen om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis det som led i undersøgelsen blev fastlagt, at de eksporterende producenter ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. En af disse eksportører trak imidlertid efterfølgende sin anmodning tilbage, hvorimod det konstateredes, at de to andre ikke eksporterede nogen egenproduktion af silicium til Den Europæiske Union i UP. Disse to virksomheders anmodninger blev derfor ikke behandlet.
(13)
Dertil kom seks andre kinesiske virksomheder eller virksomhedskoncerner, der indgav ansøgningsskemaer om individuel behandling. I løbet af undersøgelsen ophørte tre virksomheder imidlertid med at samarbejde. Af de tre tilbageværende virksomhedskoncerner solgte den ene den pågældende vare til en ikke-forretningsmæssigt forbundet forhandler. Det kunne ikke i forbindelse med undersøgelsen fastslås med sikkerhed, om EU-markedet var den endelige destination for salget. Da denne virksomhedskoncern derfor ikke kan betragtes som en eksporterende producent, måtte anmodningen om individuel behandling afvises. Som anført i betragtning 30 måtte konklusionerne for en virksomhed, der ikke udviste tilstrækkelig samarbejdsvilje, jf. grundforordningens artikel 18, baseres på de foreliggende oplysninger. Anmodningen om individuel behandling for den sidste virksomhed blev antaget til behandling.
(14)
Ud af de to tilbageværende virksomheder, der anmodede om at måtte indgå i stikprøven og om en individuel undersøgelse, indsendte dog kun den ene en spørgeskemabesvarelse inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Denne virksomhed eksporterede imidlertid ikke den pågældende vare til EU-markedet.
(15)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som de vidste var berørt, og til dem, der havde anmodet om et spørgeskema inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(16)
Kommissionen gav også de interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(17)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra de ansøgende EU-producenter, 12 brugere, to brugersammenslutninger, seks eksportører/producenter i Kina og tre producenter i referencelandet.
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Ansøgende EU-producenter:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Spanien
-
Ferropem SAS, Chambery, Frankrig
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Tyskland
Eksporterende producenter i Kina:
-
Jinneng Group
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing
-
Bluestar Group
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu
-
Mudanjiang Group
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning
-
DC/JYKN group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan
Producenter i referencelandet (Brasilien):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte
Brugere:
Aluminiumsindustrien
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Tyskland
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Italien
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milano, Italien
Kemisk industri:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Tyskland
-
Wacker Chemie AG, München, Tyskland
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Det Forenede Kongerige.
4. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(19)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
(20)
Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(21)
Den pågældende vare er den samme som i de foregående undersøgelser, dvs. siliciummetal med oprindelse i Kina, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2804 69 00 (med indhold af silicium på under 99,99 vægtprocent). Alene på grund af den aktuelle klassifikation i den kombinerede nomenklatur anvendes udtrykket »silicium«. Silicium af en større renhed, dvs. med indhold af silicium på 99,99 vægtprocent og derover, som hovedsagelig anvendes i industrien for elektroniske halvledere, henhører under en anden KN-kode og er ikke omfattet af denne procedure.
(22)
Silicium fremstilles ved carbotermisk reduktion af kvarts (silica) med forskellige former for kulholdige produkter i en elektrisk lysbueovn med nedsænket elektrode. Det markedsføres i form af klumper, korn, granulat eller pulver ifølge internationalt anerkendte tekniske renhedsspecifikationer.
(23)
Silicium anvendes først og fremmest i to industrier, nemlig i den kemiske industri til fremstilling af methylchlorsilaner eller trichlorsilaner og tetrachlorsilicium og i aluminiumsindustrien til fremstilling af aluminiumslegeringer i primære og sekundære smelteværker med henblik på at fremstille støbelegeringer til forskellige industrier, navnlig til bilindustrien og bygge- og anlægsbranchen.
2. Samme vare
(24)
Som i de tidligere udløbsundersøgelser har denne undersøgelse vist, at silicium, der fremstilles i Kina og eksporteres til Unionen, silicium, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i referencelandet (Brasilien), og silicium, der fremstilles og sælges i Unionen af de ansøgende EU-producenter, har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål.
(25)
Det konkluderes derfor, at disse varer anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(26)
Som nævnt i betragtning 12 blev det i løbet af undersøgelsen konstateret, at de tre virksomheder, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, enten ikke eksporterede nogen egenproduktion af silicium til den Europæiske Union eller trak deres anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage. Der blev derfor ikke indrømmet nogen virksomhed markedsøkonomisk behandling.
2. Individuel behandling
(27)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der som regel i givet fald en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og således kan indrømmes individuel behandling.
(28)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
a)
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
b)
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
c)
Størstedelen af aktierne skal tilhøre private, og det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkelig uafhængig af statslig indgriben.
d)
Valutakursomregninger fastlægges til markedskursen.
e)
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(29)
Det skal først bemærkes, at den i betragtning 12 nævnte virksomhed, der først anmodede om markedsøkonomisk behandling, men siden trak sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage, også trak sin anmodning om individuel behandling tilbage. Denne anmodning blev derfor ikke gennemgået nærmere.
(30)
Ud af de seks virksomheder eller virksomhedskoncerner, der kun anmodede om individuel behandling, ophørte tre med at samarbejde, og en indsendte ikke de nødvendige oplysninger inden for de fastsatte tidsfrister og lagde dermed væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, jf. grundforordningens artikel 18. De blev derfor betragtet som ikke-samarbejdsvillige, og konklusionerne vedrørende dem blev baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
(31)
De fire berørte virksomheder eller virksomhedskoncerner blev underrettet om sandsynligheden for anvendelsen af de foreliggende oplysninger og grundene dertil, og de fik lejlighed til at afgive yderligere forklaringer, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 4. Der blev imidlertid ikke modtaget nye beviser eller oplysninger fra nogen af de fire virksomheder, der kunne have rettet op på manglerne i de indsendte svar eller ændret den konklusion, at grundforordningens artikel 18 skulle finde anvendelse på dem.
(32)
Ud af de to tilbageværende virksomhedskoncerner, jf. betragtning 13, kan en virksomhedskoncern ikke betragtes som en eksporterende producent af den pågældende vare, og dennes anmodning om individuel behandling blev derfor ikke behandlet.
(33)
Det konstateredes, at den sidste eksportør opfyldte alle de i grundforordningens artikel 9, stk. 5, fastsatte kriterier.
(34)
Det konkluderes ud fra ovenstående, at Jinneng Group bør indrømmes individuel behandling.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(35)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af priserne eller en beregnet værdi i et referenceland. Skønt Norge blev benyttet som referenceland i den oprindelige undersøgelse og i de efterfølgende udløbsundersøgelser, afsløredes det i forbindelse med den nuværende undersøgelse, at omstændighederne, for så vidt angår det norske marked, siden havde ændret sig betydeligt. Den indenlandske produktion i Norge dalede således med omkring 20 % mellem 2005 og 2008, og importen af silicium i Norge udgjorde 97 % af forbruget på hjemmemarkedet. I UP var der kun en indenlandsk producent, der forsynede hjemmemarkedet.
(36)
Derfor blev Brasilien som foreslået af begge ansøgere taget i betragtning som egnet tredjeland med markedsøkonomi i indledningsmeddelelsen. Undersøgelsen afslørede faktisk, at Brasilien er den næststørste producent i verden af silicium efter Kina, og at det brasilianske marked er meget konkurrencedygtigt med syv siliciumproducenter, der fremstiller en række forskellige kvaliteter af silicium. Brasilien blev også betragtet som et åbent marked med betydelige importmængder, især fra Kina. De interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget af Brasilien, men ingen af dem benyttede sig heraf.
(37)
I betragtning af ovenstående og ud fra de oplysninger, som var tilgængelige på det tidspunkt, hvor valget blev truffet, konkluderedes det, at Brasilien var det mest velegnede referenceland.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet
(38)
Tre producenter i Brasilien udviste samarbejdsvilje ved at indgive oplysninger vedrørende omkostninger ved og salg af silicium på det brasilianske hjemmemarked. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra disse producenter som anført nedenfor.
(39)
Kommissionen undersøgte, om Brasiliens hjemmemarkedssalg af hver type af den pågældende vare i repræsentative mængder kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(40)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris lig med eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i UP, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(41)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.
(42)
Den normale værdi blev, afhængigt af varetypen, fastsat ud fra de vejede gennemsnitlige salgspriser på alt salg eller de vejede gennemsnitlige salgspriser udelukkende på fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet i referencelandet på grundlag af de efterprøvede oplysninger for tre producenter i det pågældende land.
4. Eksportpris
(43)
Alt eksportsalg til den Europæiske Union fra den eneste eksporterende producent, der blev indrømmet individuel behandling, foregik gennem en forretningsmæssigt forbundet forhandler i Kina, og varerne blev efterfølgende videresolgt til uafhængige kunder i Unionen. I dette tilfælde blev eksportprisen fastsat på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(44)
EU-erhvervsgrenen hævdede, at eksportpriserne ikke var frit fastsat, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b). Det blev navnlig hævdet, at der fandt »prisforhandlinger« sted mellem de kinesiske toldmyndigheder og eksportørerne for at fastsætte et »fornuftigt« prisniveau. De i den forbindelse indsendte oplysninger vedrørte imidlertid ikke silicium, og det var også opfattelsen, at disse påståede »forhandlinger« ikke havde nogen indvirkning på den pris, som den endelige kunde skulle betale, og som var et resultat af frie forhandlinger parterne imellem. Denne påstand måtte derfor afvises.
(45)
EU-erhvervsgrenen hævdede endvidere, at den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling, var statsejet, modtog råmaterialesubsidier og havde betydelige handelsaktiviteter, som ville muliggøre omgåelse af foranstaltningerne. Undersøgelsen afslørede imidlertid, at den pågældende eksportør ikke længere var statsejet i NUP, og at der derfor ikke var statslig indblanding i virksomhedens handelsaktiviteter med henblik på at muliggøre omgåelse af foranstaltningerne. For så vidt angår råmaterialesubsidier, blev påstanden betragtet som udokumenteret. Disse påstande måtte derfor afvises.
5. Sammenligning
(46)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transport, fysiske egenskaber, inspektionsomkostninger, håndterings- og emballeringsomkostninger, når dette var relevant og berettiget. Der blev også foretaget en justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i), i betragtning af, at det konstateredes, at den forretningsmæssigt forbundne forhandler havde samme funktion som en agent, der arbejder på provisionsbasis.
(47)
Undersøgelsen afslørede, at der blev afkrævet eksportafgifter på eksportsalg af silicium i UP. Da afgifterne havde en indvirkning på prissammenligneligheden, fandtes det hensigtsmæssigt at justere eksportprisen for andre faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k).
(48)
Det bemærkes, at den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på samme afgiftsniveau, dvs. inkl. moms.
(49)
Det blev hævdet, at den kendsgerning, at momsen på indkøb af siliciumråmaterialer var refusionsberettiget, burde afspejles i beregningen af den normale værdi. Det konstateredes imidlertid, at den moms, der blev betalt på sådanne indkøb, var fradragsberettiget uanset de eksporterede varers eksportmomsrestitutionsordning og uanset varernes destination. Den kendsgerning, at momsen på indkøb af siliciumråmaterialer var refusionsberettiget, er derfor en neutral faktor, der ikke har nogen indvirkning på sammenligneligheden af eksportpris og normal værdi. Denne påstand måtte derfor afvises.
(50)
Det blev også hævdet, at den metode, som blev benyttet til at tage hensyn til afgifter, var forskellig fra den, der blev benyttet i andre tilfælde, og at momsen på eksportsalg skulle have været fratrukket eksportprisen. Det bemærkes, at det fremgår af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), at en justering for indirekte skatter kun bør foretages for den normale værdi og under omstændigheder, der er beskrevet i ovennævnte artikel, og som ikke gør sig gældende i denne sag. Påstanden blev derfor afvist.
6. Dumpingmargen
6.1. For den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling
(51)
Dumpingmargenen for den eneste eksporterende producent, som blev indrømmet individuel behandling, blev fastsat ved at sammenligne de vejede gennemsnitlige eksportpriser ab fabrik pr. varekontrolnummer med referencelandets normale værdi, som fastslået ovenfor.
(52)
Dumpingmargenen for den eneste eksporterende producent, som blev indrømmet individuel behandling, udtrykt i procent af cif-importprisen, Unionens grænse, ufortoldet, er på 16,3 %.
6.2. For alle andre eksportører/producenter
(53)
For at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen for alle andre ikke-samarbejdsvillige eksportører/producenter i Kina, blev graden af samarbejdsvilje først fastsat. Graden af samarbejdsvilje var lav, dvs. under 1 % af den samlede import fra Kina. Derfor blev dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige virksomheder fastsat ved at sammenligne den gennemsnitlige importværdi af silicium fra Kina, jf. Eurostat, behørigt justeret - efter fradrag af salg fra den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling - med referencelandets normale værdi, som fastslået ovenfor.
(54)
En part hævdede, at samarbejdsniveauet ikke blev vurderet korrekt, da en samarbejdsvillig eksportør havde eksporteret betydelige mængder af silicium til Unionen. Under de omstændigheder blev det hævdet, at oplysningerne fra denne eksportør skulle have været brugt til at beregne den landsdækkende dumpingmargen, således som det blev gjort i den undersøgelse, der blev omtalt i betragtning 1. Disse påstande måtte afvises, fordi det konstateredes, at denne virksomheds priser til sin forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Unionen ikke var blevet fastsat på forretningsmæssige vilkår.
(55)
Alternativt blev det hævdet, at der skulle have været benyttet oplysninger fra de samarbejdsvillige importører til at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen. Som nævnt i betragtning 54 skete en stor del af disse samarbejdsvillige parters import ikke på forretningsmæssige vilkår, og derfor blev priserne betragtet som upålidelige. De resterende importmængder blev betragtet som utilstrækkeligt repræsentative som grundlag for den landsdækkende told. Dette argument blev derfor afvist.
(56)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev de bemærkninger, som blev modtaget vedrørende den normale værdis varesammensætning, taget i betragtning, da den landsdækkende dumpingmargen blev fastsat. Sammenligningen blev derfor foretaget med anvendelse af oplysninger fra de samarbejdsvillige importører, for så vidt angår varetyper.
(57)
På det grundlag blev den landsdækkende dumpingmargen fastsat til 19,0 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
D. DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VARIGE KARAKTER OG SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT DUMPING
1. De ændrede omstændigheders varige karakter
(58)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det undersøgt, om de ændrede omstændigheder med hensyn til dumping med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(59)
For at undersøge, om det dumpingmargenniveau, man nåede frem til under NUP, er af varig karakter, blev udviklingen i eksportpriserne og den normale værdi gennemgået.
(60)
Det skal først bemærkes, at den dumpingmargen, man nåede frem til i den sidste undersøgelse (7), dvs. 12,5 %, ligger tættere på niveauet i denne procedure end på niveauet for de gældende foranstaltninger.
(61)
For så vidt angår eksportpriser efter NUP, viser Eurostat-tal, at de er dalet med omkring 15 % i de første ni måneder i 2009.
(62)
For så vidt angår den normale værdi, afslørede undersøgelsen, at den normale værdi var dalet i tilsvarende omfang i samme periode. Som følge heraf bliver dumpingmargenen for eksport af silicium over de første ni måneder af 2009 på et niveau, der svarer til det, som blev konstateret i NUP.
(63)
Ovennævnte viser, at de kinesiske eksportpriser er tættere på verdensmarkedspriser, end da foranstaltningerne oprindeligt blev indført (8).
(64)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det, at det i NUP konstaterede dumpingniveau er af varig karakter.
2. Sandsynligheden for fortsat dumping på de i interimsundersøgelsen fundne niveauer
(65)
Det blev undersøgt, om det var sandsynligt, at dumping på det i interimsundersøgelsen fundne niveau ville fortsætte, hvis foranstaltningerne bortfaldt, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(66)
For så vidt angår sandsynligheden for fortsat dumping, blev udviklingen i produktionen og produktionskapaciteten undersøgt samt den sandsynlige udvikling i eksportsalget til Den Europæiske Union og til andre markeder i tredjelande.
3. Produktionskapacitet, produktionsmængde og forbrug i Kina
(67)
Den samlede produktionskapacitet for silicium i Kina måtte beregnes. De statistikker (9), som de berørte parter havde indsendt, viste en samlet kapacitet på 2,2 mio. tons i 2008, men undersøgelsen afslørede, at dette tal var klart overvurderet, fordi det ikke tog hensyn til et betydeligt antal lukninger af ovne (på grund af eksempelvis omstrukturering i siliciumindustrien, den økonomiske krise og jordskælvet i Sichuanprovinsen i 2008) og heller ikke inddrog den ustabile energiforsyning i visse regioner, der faktisk førte til en lavere kapacitet end den, som fremgik af de tilgængelige statistikker. Efter at der var blevet foretaget justeringer, blev den faktiske produktionskapacitet derfor beregnet til omkring 1,5 mio. tons, hvilket svarede til en stigning på mindst 25 % i forhold til kapaciteten i 2002 (den foregående udløbsundersøgelses undersøgelsesperiode, jf. betragtning 1), hvor den blev beregnet til at være på mellem 600 000 tons og 1,2 mio. tons (10).
(68)
Sammenslutningen EUSMET hævdede, at den havde indsendt en detaljeret beregning af produktionskapaciteten i Kina og anvendt en udnyttelsesgrad på 40 %. Dens beregnede kapacitet var på 1,16 mio. tons. Det konstateredes imidlertid, at denne påstand ikke var underbygget, navnlig da der ikke blev indsendt dokumentation vedrørende den anvendte udnyttelsesgrad. Den udnyttelsesgrad, som Kommissionen anvendte, stammer fra kontrollerede oplysninger fra de vigtigste samarbejdsvillige producenter i Kina og blev derfor betragtet som de mest pålidelige tilgængelige oplysninger i den forbindelse. Denne påstand måtte derfor afvises.
(69)
Den samme part fremførte også det argument, at ovne svarende til eller under en vis kapacitetstærskel ville blive lukket som følge af en regeringsbeslutning, hvilket ville nedbringe den samlede kapacitet i Kina yderligere. Undersøgelsen afslørede imidlertid, at denne regeringspolitik ikke fandt anvendelse i hele Kina. EUSMET indsendte ingen dokumentation for antallet af de pågældende ovne og indvirkningen på den samlede kapacitet. Ved undersøgelsen blev der heller ikke bragt nogen væsentlig kapacitetsnedgang for dagen på det grundlag. Denne påstand måtte derfor afvises.
(70)
EUSMET hævdede endvidere, at produktionskapaciteten ville ligge tæt på Kinas salgsmængde i 2008, dvs. 960 000 tons, uden dog at dokumentere denne påstand. Endvidere havde en række faktorer en indvirkning på salgsmængderne (som f.eks. produktion til lageropbygning, leverancer af råmaterialer og logistiske problemer i forbindelse med OL), og derfor var det opfattelsen, at salgsmængder ikke kan betragtes som svarende til produktionskapaciteten. Dette argument måtte derfor afvises.
(71)
For så vidt angår produktionsmængden af silicium, afslørede undersøgelsen ud fra de tilgængelige oplysninger, at produktionsmængden voksede betydeligt, med 79 % fra 535 000 tons i 2002 til 960 000 tons i NUP. Overskudskapaciteten blev derfor lavt sat til ca. 540 000 tons i NUP, hvilket er tæt på Unionens samlede forbrug i NUP, og hvilket er næsten dobbelt så meget som det kinesiske hjemmemarkedsforbrug af silicium i samme periode, jf. betragtning 72.
(72)
Undersøgelsen afslørede samtidig, at det kinesiske forbrug, som udgjorde omkring 280 000 tons i NUP, sandsynligvis vil vokse i de kommende år, jf. betragtning 73. Det voksende forbrug er en følge af en kombination af faktorer og politikforanstaltninger i siliciumindustrien og dens aftagerindustrier. Aftagerindustrierne i Kina er voksende, og der er blevet foretaget og planlagt investeringer i nær fremtid for at opfylde det voksende behov for videreforarbejdede varer. De kinesiske myndigheder har desuden indført importrestriktioner for en række kilder (f.eks. Tyskland, Det Forenede Kongerige, Japan og USA), for så vidt angår en vigtig videreforarbejdet vare (siloxan), som blev leveret i betydelige mængder fra disse lande.
(73)
Det er ganske vist vanskeligt at vurdere den nøjagtige virkning af politikforanstaltninger, herunder omstrukturering i siliciumindustrien, men en række interesserede parter anførte, at efterspørgslen i Kina ville nå omkring 580 000 tons ved udgangen af 2011. Dette skøn blev fundet rimeligt.
(74)
Selv i betragtning af ovennævnte prognose for efterspørgslen på hjemmemarkedet, og selv om den kinesiske eksport til andre markeder ville nå de høje niveauer fra 2008, jf. betragtning 79, ville overkapaciteten alligevel stadig være betydelig (ca. 240 000 tons i 2011). Det bemærkes også, at i betragtning af den igangværende omstruktureringsproces, er det ikke kun efterspørgslen, der sandsynligvis vil vokse i Kina, men også produktionskapaciteten og -mængden.
(75)
For så vidt angår sandsynligheden for voksende produktionskapacitet i Kina, fremkom EUSMET med oplysninger om en række planlagte siliciumproduktionsanlæg og påstod, at de fleste ikke bliver til noget. Påstanden byggede udelukkende på bemærkninger fra dens medlemmer og blev ikke dokumenteret. Den påstod også, at hvis det er sandsynligt, at den kinesiske produktionskapacitet vokser, ville det hovedsagelig være på grund af en EU-producents projekt, som ville forøge Kinas produktionskapacitet med 100 000 metriske tons om året. Oplysningerne fra EUSMET blev ikke dokumenteret, og derfor blev påstanden afvist.
(76)
I den forbindelse hævdede EUSMET, at det kinesiske hjemmemarkedsforbrug langt havde overhalet produktionsstigningen og fortsat ville vokse. Derfor kan produktionsmængden i Kina ikke i tilstrækkelig grad opfylde efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked. Som allerede nævnt er det uomtvisteligt, at efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked sandsynligvis vil vokse i fremtiden. Som det fremgår af ovenstående, bekræftede konklusionerne af undersøgelsen imidlertid ikke EUSMET's påstande. EUSMET satte hverken tal på den øgede efterspørgsel eller de fremtidige produktionsmængder i Kina, og den fremkom ikke med andre oplysninger eller beviser til støtte for sin påstand, som derfor måtte afvises.
4. Import fra Kina til EU og andre markeder i tredjelande: mængder og priser
(77)
I den betragtede periode voksede den kinesiske eksport til Unionen med 113 % trods de gældende foranstaltninger. For så vidt angår priser og trods en stigende tendens i NUP, lå de i hele den betragtede periode under EU-erhvervsgrenens salgspriser i EU. Som anført i betragtning 54 og 62 var dumpingniveauet for eksportpriserne på silicium til Unionen også betydeligt både under og efter NUP.
(78)
Prisniveauet i Unionen var stadig højere end på andre markeder i tredjelande. Dette forklarer delvis de kinesiske eksportørers store interesse i EU-markedet trods de gældende antidumpingforanstaltninger. I den forbindelse skal det også bemærkes, at kinesiske eksportører omgik de gældende antidumpingforanstaltninger ved omladning via Republikken Korea (11), hvilket yderligere styrker den konklusion, at de kinesiske eksportører har en stor interesse i EU-markedet.
5. Den kinesiske eksport til tredjelande: mængder og priser
(79)
Den kinesiske eksport til andre markeder i tredjelande var betydelig i mængde, og oversteg de mængder, der eksporteredes til Den Europæiske Union. Det bør imidlertid bemærkes, at fob-priser til tredjelande i gennemsnit var mellem 4 % og 14 % lavere end eksportpriserne til Unionen i henholdsvis 2008 og de første ni måneder af 2009 (12).
(80)
EUSMET hævdede, at Kommissionens konklusioner i retning af højere gennemsnitlige kinesiske eksportpriser til Unionen ikke tog højde for varesammensætningen på andre markeder. Det bemærkes, at EUSMET ikke fremlagde dokumentation til støtte for sin påstand. Den fremkom ikke med oplysninger om eller forklaringer på, i hvor høj grad den varesammensætning, der eksporteredes til andre tredjelande, faktisk var anderledes. Den indsendte dokumentation om prisforskellene mellem varetyperne vedrørte endvidere udelukkende EU-markedet og en periode betydeligt forud for NUP, nemlig 2001/02. Derfor kunne det ikke betragtes som et tilstrækkeligt nøjagtigt grundlag for at fastsætte prisforskelle mellem varetyper under og efter NUP. Under alle omstændigheder ændrede de tilgængelige oplysninger om NUP ikke konklusionerne i betragtning 79. Denne påstand blev derfor afvist.
(81)
Med undtagelse af USA, der er beskyttet af en høj antidumpingtold (139,49 %) over for silicium med oprindelse i Kina, havde kinesisk eksport fri adgang til andre større markeder i tredjelande.
(82)
EUSMET fremførte, at det asiatiske marked ville være hoveddestinationen for kinesisk silicium, og at væksten på det japanske og det koreanske marked ville være betydelig. Det anfægtes ikke, at Asien er hoveddestination for kinesisk silicium. Selv om forbruget vokser i de kommende år på det japanske og det sydkoreanske marked, forventes dette øgede forbrug imidlertid ikke at være i stand til at absorbere den betydelige kinesiske overkapacitet. Desuden har undersøgelsen vist, at det japanske marked, der er hovedmarkedet for Kina, er mættet med kinesisk silicium.
(83)
EUSMET hævdede, at hvis foranstaltningerne bortfaldt, ville forsyningsmønstrene for den kemiske industri ikke blive påvirket. Undersøgelsen bekræftede imidlertid ikke denne påstand, eftersom en række brugere (den kemiske industri og aluminiumsindustrien) fastslog, at de sandelig ville købe øgede mængder i Kina, hvis foranstaltningerne bortfaldt. Derfor blev dette argument afvist.
(84)
I betragtning af ovenstående forventes overskudskapacitet i Kina at blive afsat på EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(85)
I betragtning af, at importen til Unionen i NUP skete til dumpingpriser, er det meget sandsynligt, at dumpingen også vil fortsætte, hvis foranstaltningerne bortfalder. Dette bekræftes af udviklingen efter NUP, hvor importen af silicium fra Kina fortsat skete på prisniveauer under dem i NUP, jf. betragtning 131.
6. Konklusion
(86)
Undersøgelsen viste, at eksportmængderne af den pågældende vare til EU voksede betydeligt i den betragtede periode, og at det konstaterede dumpingniveau for denne import var betydelig i NUP.
(87)
I betragtning af overskudskapaciteten i Kina i NUP og trods den voksende efterspørgsel på hjemmemarkedet, er der stor sandsynlighed for, at der vil blive eksporteret store mængder silicium til Unionen til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne bortfalder. Efterspørgslen på hjemmemarkedet i Kina vil nemlig ikke kunne absorbere overskudskapaciteten, og EU-markedet er det eneste betydelige marked, som overskudskapacitet kunne eksporteres til. EU-markedet er faktisk et attraktivt marked for kinesisk eksport, eftersom priserne til EU-kunder gennemsnitligt er højere end priserne til kunder i tredjelande. Kinesiske eksportørers interesse i EU-markedet bekræftes også af tidligere omgåelsespraksis.
(88)
Det konkluderes derfor, at der er sandsynlighed for fortsat dumping.
E. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(89)
De tre klagende EU-producenter besvarede spørgeskemaet og samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Klagernes produktion udgør den samlede EU-produktion, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
F. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(90)
De specifikke oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen og forbrug måtte indekseres, jf. grundforordningens artikel 19, da EU-erhvervsgrenen kun omfatter tre producenter, hvoraf to tilhører samme koncern. Eurostat-oplysningerne måtte justeres for at tage hensyn til oplysninger om medlemsstaternes import af silicium, som de krævede behandlet fortroligt, og derfor måtte de også indekseres.
2. EU-forbruget
Tabel 1
EU-forbruget (på grundlag af salgsmængder)
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
115
118
121
År/år-udvikling
-
15 %
3 %
3 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet og justerede statistikker fra Eurostat.
(91)
Unionens forbrug blev baseret på en kombination af EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen og importmængden fra tredjelande ud fra justerede oplysninger fra Eurostat.
(92)
På denne baggrund voksede EU-forbruget betydeligt i den betragtede periode, nemlig med 21 %, jf. tabel 1 ovenfor.
3. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra Kina
Tabel 2
Import fra Kina, mængde, markedsandel og importpris
Indeks
2005
2006
2007
NUP
Importmængde
100
183
168
213
Markedsandel
100
159
143
176
Cif-importpris EUR/ton
100
106
120
188
Kilde: Justerede statistikker fra Eurostat.
(93)
I den betragtede periode voksede importmængden fra Kina med 113 %, mens forbruget i Unionen voksede med 21 %. Tallene omfatter import af silicium fra Republikken Korea, da foranstaltningerne i 2007 blev udvidet til at omfatte det land efter en omgåelsesprocedure. Trods de gældende antidumpingforanstaltninger voksede den kinesiske markedsandel med 76 procentpoint i den betragtede periode, og den ligger langt højere end markedsandelen på 3,9 %, som gjorde sig gældende i 2002, den foregående undersøgelses NUP. Langt størstedelen, dvs. 90 % af importen fra Kina, skete imidlertid under ordningen for aktiv forædling (Inward Processing Regime) uden betaling af told.
(94)
De gennemsnitlige importpriser fra Kina voksede med 88 % i den betragtede periode. Den største prisforøgelse skete imidlertid mellem 2007 og NUP.
(95)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris ab fabrik blev sammenlignet med de gennemsnitlige kinesiske cif-importpriser ved Unionens grænse. Disse priser hidrørte fra justerede tal fra Eurostat og omfattede omkostninger efter importen, told og antidumpingtold. Sammenligningen viste, at de kinesiske importpriser ikke underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser i NUP. De gennemsnitlige kinesiske importpriser omfattede også salg af kinesisk silicium til aktiv forædling. Det bemærkes, at det konstateredes, at priserne på silicium til aktiv forædling, som udgjorde langt størstedelen af den kinesiske import, i gennemsnit lå 15 % højere i NUP end priserne på silicium til fri omsætning.
(96)
Ud fra ovenstående konkluderedes det, at de kinesiske importpriser på mængder til fri omsætning ville have underbudt EU-erhvervsgrenens med 12 %, hvis der ikke var indført foranstaltninger.
4. Importen fra andre tredjelande: mængde, markedsandel og priser
Tabel 3
Import fra andre tredjelande (mængde)
Indeks
2005
2006
2007
NUP
Norge
100
114
100
113
Brasilien
100
113
123
93
Rusland
100
39
114
116
Bosnien Hercegovina
100
202
165
174
Andre tredjelande
100
110
101
118
I alt
100
112
112
110
Markedsandel
100
97
95
91
Kilde: Eurostat.
Tabel 4
Import fra andre tredjelande (gennemsnitspriser)
Indeks
2005
2006
2007
NUP
Norge
100
93
101
128
Brasilien
100
98
108
149
Rusland
100
130
116
170
Bosnien Hercegovina
100
102
116
163
Andre tredjelande
100
112
116
119
I alt
100
100
108
145
Kilde: Eurostat.
(97)
Den samlede importmængde af silicium fra andre tredjelande end Kina og Republikken Korea voksede med 10 % i den betragtede periode, hvorimod denne imports markedsandel dalede med 9 procentpoint i NUP. De største eksportører til Unionen var Brasilien, Norge og Rusland, mens Bosnien Hercegovina var en ny forsyningskilde.
(98)
Importpriserne fra disse lande voksede med 45 % i den betragtede periode. De lå i gennemsnit 15 % over de kinesiske priser undtagen i NUP, hvor de var 5 % lavere.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen
Indeks
2005
2006
2007
NUP
Produktion
100
94
108
107
År/år-udvikling
-
-6 %
14 %
0 %
Produktionskapacitet
100
102
112
114
År/år-udvikling
-
2 %
11 %
2 %
Kapacitetsudnyttelse
100
92
96
94
År/år-udvikling
-
-8 %
3 %
-2 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(99)
EU-erhvervsgrenens produktion voksede med 7 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet udviste en samlet vækst på 14 % i den betragtede periode som følge af investeringer. Kapacitetsudnyttelsen dalede imidlertid med 6 % i den betragtede periode. Denne udvikling skal ses i sammenhæng med den markante stigning i EU-forbruget på 21 % i samme periode.
5.2. Lagerbeholdninger
Tabel 6
Lagerbeholdninger
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
91
82
82
År/år-udvikling
-
-9 %
-9 %
0 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(100)
Lagrene mindskedes med 18 % i den betragtede periode. Dette skyldtes høj efterspørgsel især i 2007 og NUP, som var usædvanligt gunstige perioder i den økonomiske cyklus. Lagrene i 2005 udgjorde omkring 27 % af EU-erhvervsgrenens EU-salgsmængde, hvorimod de dalede til 19 % af EU-salgsmængden i NUP.
5.3. Salgsmængder, markedsandel og priser
Tabel 7
Salgsmængder og salgsværdier
2005
2006
2007
NUP
Salgsmængde (indeks)
100
103
116
118
År/år-udvikling
-
3 %
13 %
2 %
Salgsværdi (indeks)
100
105
132
178
År/år-udvikling
-
5 %
27 %
45 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
Tabel 8
EU-erhvervsgrenens markedsandel
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
89
98
98
År/år-udvikling
-
-11 %
9 %
-1 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet og justerede statistikker fra Eurostat.
Tabel 9
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
102
114
150
År/år-udvikling
-
2 %
12 %
37 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(101)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde voksede med 18 % i den betragtede periode. Samtidig voksede salgsværdien med 78 % med store stigninger i 2007 og NUP som følge af den øgede efterspørgsel på siliciummarkedet. EU-erhvervsgrenens markedsandel dalede imidlertid med 2 procentpoint i NUP. Faldet i EU-erhvervsgrenens markedsandel og dens dalende kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode, jf. betragtning 99, viste, at EU-erhvervsgrenen ikke fuldt ud var i stand til at udnytte den øgede efterspørgsel og det øgede forbrug på siliciummarkedet, navnlig for så vidt angår markedsandel.
(102)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser voksede væsentligt i 2007 og i NUP, da der de to år var en stærk efterspørgsel på siliciummarkedet, som førte til usædvanligt høje priser. I den betragtede periode voksede EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser med 50 %. De betydeligt voksende salgspriser kombineret med en lavere stigning i produktionsomkostningerne spillede en afgørende rolle i den væsentlige forbedring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
5.4. Faktorer, der påvirker Unionens priser
(103)
Den store efterspørgsel i hele den betragtede periode medførte en markant stigning i priserne. Prisniveauerne for importen fra tredjelande, herunder Kina, fulgte samme stigende tendens som EU-erhvervsgrenens priser.
(104)
I den betragtede periode voksede de gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger med 21 %, mens den tilsvarende stigning i den gennemsnitlige enhedssalgspris var på 50 %.
5.5. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Tabel 10
Beskæftigelse
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
93
91
100
År/år-udvikling
-
-7 %
-2 %
9 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
Tabel 11
Produktivitet
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
101
119
108
År/år-udvikling
-
1 %
18 %
-11 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
Tabel 12
Lønninger (EUR/arbejdstager)
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
94
107
117
År/år-udvikling
-
-6 %
13 %
10 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(105)
Beskæftigelsen forblev i det store og hele stabil i den betragtede periode, mens gennemsnitslønningerne voksede med 17 %. Produktiviteten voksede med 8 % i samme periode som følge af den voksende produktionsmængde.
5.6. Rentabilitet
Tabel 13
Rentabilitet
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
161
389
671
År/år-udvikling
-
61 %
228 %
282 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(106)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet seksdobledes næsten fra 2005 til NUP og nåede op på et højt niveau i NUP. Denne øgede fortjeneste i 2007 og NUP skyldtes voksende salgspriser grundet en stor efterspørgsel på siliciummarkedet som følge af de foreliggende usædvanligt gunstige økonomiske betingelser. Og det til trods for en stigning i produktionsomkostningerne på 21 % i perioden.
5.7. Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
Tabel 14
Investeringer og investeringsafkast
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
135
310
717
År/år-udvikling
-
35 %
174 %
408 %
Investeringsafkast
7 %
14 %
47 %
96 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(107)
Investeringerne voksede betydeligt i den betragtede periode, de seksdobledes nemlig, svarende til omkring 30 % af den opnåede fortjeneste. EU-erhvervsgrenen viste sit engagement i Unionens siliciummarked i form af investeringer for at øge produktionskapaciteten enten ved at installere nyt maskineri eller ved at opgradere eksisterende maskineri. Endvidere investerede den i den metallurgiske proces for silicium af høj renhed til brug i solenergiindustrien. Dette nye produkt har meget gode fremtidsperspektiver.
(108)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at investeringsafkastet, altså nettofortjenesten før skat på den pågældende vare udtrykt som en procentdel af den bogførte nettoværdi af de anlægsaktiver, der var afsat til varen, steg markant i den betragtede periode. Undersøgelsen tydede ikke på, at EU-erhvervsgrenen havde større vanskeligheder ved at rejse kapital.
5.8. Likviditet
Tabel 15
Likviditet
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
114
348
672
År/år-udvikling
-
14 %
233 %
325 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(109)
Likviditeten udviste en positiv tendens, der lignede rentabilitetens, og den voksede betydeligt i den betragtede periode.
5.9. Vækst
(110)
I den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til fuldt ud at udnytte den betydelige vækst i forbruget, da den kun benyttede 80 % af sin kapacitet, og mistede derfor to procentpoint af sin markedsandel. Trods de gældende foranstaltninger var det den kinesiske import, som nød godt af væksten i forbruget, idet store mængder af importen foregik under ordningen for aktiv forædling.
5.10. Dumpingmargenens størrelse
(111)
I NUP fortsatte dumpingen til trods for de gældende foranstaltninger, dog på et betydeligt lavere niveau end det, der blev fastlagt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, både ud fra oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, som blev indrømmet individuel behandling, og beregninger baseret på de foreliggende oplysninger.
5.11. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(112)
Det lykkedes EU-erhvervsgrenen i en positiv økonomisk sammenhæng at genrejse sig efter tidligere dumping, navnlig for så vidt angår salgsmængde, salgspriser og rentabilitet. Der mindes dog om, at dumpingmargenerne forblev betydelige.
5.12. EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet
Tabel 16
EU-erhvervsgrenens eksportmængde
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
72
168
27
År/år-udvikling
-
-28 %
96 %
- 141 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(113)
EU-erhvervsgrenens eksport af silicium blev mere end halveret i den betragtede periode og faldt navnlig i NUP. Skønt dette fald forholdsmæssigt kan forekomme drastisk, er det mindre betydeligt i absolutte tal, da EU-erhvervsgrenen ikke er eksportorienteret. EU-producenterne er stærkt engageret i EU-markedet. Det bør imidlertid bemærkes, at nogle af EU-producenterne har forretningsmæssigt forbundne virksomheder uden for Unionen, der producerer og sælger til disse markeder, hvorved behovet for eksport fra Unionen daler.
5.13. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(114)
Det er derfor klart, at antidumpingforanstaltningerne har haft en positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. I den betragtede periode udviste alle de vigtigste skadesindikatorer som f.eks. produktion, produktivitet, lagre, salgsmængde, salgspriser, investeringer, rentabilitet og likviditet en positiv udvikling. Den fortjeneste, der opnåedes i NUP, afspejler, at denne lå i en usædvanligt gunstig periode i den økonomiske cyklus.
(115)
For så vidt angår EU-erhvervsgrenens markedsandel, kunne den let faldende tendens opfattes som pegende i retning af skade, eftersom EU-erhvervsgrenen trods tilgængelig produktionskapacitet ikke var i stand til at udnytte det øgede forbrug.
(116)
Det konkluderes, at i betragtning af den positive udvikling i EU-erhvervsgrenens indikatorer anses EU-erhvervsgrenen ikke for at have lidt væsentlig skade i den betragtede periode. Det blev derfor undersøgt, om der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
G. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Resumé af analysen af sandsynligheden for fortsat dumping og fornyet skadevoldende dumping
(117)
Der mindes om, at trods de gældende foranstaltninger voksede den kinesiske import væsentligt og overtog størstedelen af den markedsandel, som importen fra tredjelande havde mistet. Dumpingniveauet for de eksporterende producenter i Kina var fortsat betydeligt. På grundlag heraf er der ingen grund til at tro, at kineserne ikke fortsat vil sælge til dumpingpriser. Desuden ville de kinesiske importpriser på mængder til fri omsætning have underbudt EU-erhvervsgrenens med 12 %, hvis der ikke havde været indført foranstaltninger i NUP.
(118)
Det bemærkes også, at i januar 2007 blev foranstaltningerne efter en omgåelsesprocedure udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej. Udvidelsen af foranstaltningerne havde en positiv virkning, da importen af silicium fra Republikken Korea faldt drastisk.
(119)
Undersøgelsen viste, at de kinesiske producenter havde en betydelig overskudskapacitet i NUP, nemlig omkring 540 000 tons. Trods den forventede øgede efterspørgsel i Kina forventes der fortsat at være overskudskapacitet i de kommende år, jf. betragtning 74.
(120)
Som tidligere nævnt er EU-markedet en stor afsætningsmulighed for Kina, eftersom det andet store eksportmarked - USA - har indført betydelige antidumpingforanstaltninger over for Kina og derfor i realiteten ikke er tilgængeligt for kinesisk eksport.
(121)
Det konstateredes, at kinesiske importpriser var gennemsnitligt 15 % lavere end importpriser fra andre tredjelande, og at de kun i NUP var 5 % højere. I betragtning af de kinesiske eksporterende producenters interesse for EU-markedet, forventes det, at en stor eksportmængde til priser, der ligger under eksportpriserne fra andre tredjelande, ville blive rettet mod EU-markedet med et stort samlet pristryk til følge, hvis foranstaltningerne blev ophævet.
(122)
EUSMET hævdede, at den markedsandel på 56 %, som importen fra andre tredjelande havde, sammenlignet med den relativt lave markedsandel, som den kinesiske import havde, havde haft en mere afgørende indvirkning på EU-producenternes markedsandel i NUP, navnlig fordi importen fra andre tredjelande skete til 5 % lavere priser end den kinesiske. I den forbindelse konstateredes det, at selv om priserne på importen fra andre tredjelande var 5 % lavere i NUP end priserne på importen fra Kina, dalede markedsandelen for førstnævnte import med 4 % mellem 2007 og NUP, mens markedsandelen for importen fra Kina voksede med 34 %, jf. tabel 2 og 3. I samme periode var EU-erhvervsgrenens markedsandel stabil. Under disse omstændigheder kan det ikke konkluderes, at import fra tredjelande havde en afgørende indvirkning på EU-erhvervsgrenens markedsandel i NUP.
(123)
Det hævdedes, at Kommissionen ikke tog i betragtning, at produktionsomkostningerne sandsynligvis ville vokse, navnlig på grund af højere elektricitetsomkostninger, knaphed på strømforsyning, øgede investeringsomkostninger, høj inflation, stigende råmaterialepriser og internationale transportomkostninger, da de kinesiske eksportprisers sandsynlige udvikling blev evalueret. Selv om elektricitetsomkostningerne steg i Kina, er det ikke det eneste betydelige omkostningselement. Endvidere blev der ikke givet nogen indikation af omfanget af en sådan stigning og dens nøjagtige indvirkning på de samlede omkostninger og de deraf følgende salgspriser. For så vidt angår de andre elementer, var de enten rent hypotetiske, og/eller ikke tilstrækkeligt dokumenterede eller kvantificerede til, at der kunne drages meningsfulde konklusioner. Det bør også bemærkes, at det er fejlagtigt at antage, at eksportpriser nødvendigvis bygger på niveauet for produktionsomkostningerne, eftersom også en lang række andre faktorer kan have en indvirkning på prisniveauet som f.eks. regeringspolitikker eller spørgsmål som udbud og efterspørgsel.
(124)
Det konstateredes også, at på markeder i tredjelande, hvor der ikke er indført antidumpingtold, lå de kinesiske eksportpriser i NUP på niveauer, der var lavere end dem til Unionen.
(125)
Det blev derfor konkluderet, at der fortsat fandt dumping sted, og at der var sandsynlighed for øgede mængder af dumpingimport, som kunne bevirke et tryk på Unionens priser - i hvert fald på kort sigt - hvis foranstaltningerne blev ophævet. Ud fra ovenstående er der ingen grund til at tro, at de kinesiske priser vil stige. Derfor er der en sandsynlighed for fornyet skade, da dette ville få en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet samt på dens økonomiske genrejsning, som bemærkedes i NUP.
2. Dumpingimportens virkning for EU-erhvervsgrenen - indikationer og sandsynlig udvikling efter NUP's udløb
(126)
I en periode med voksende forbrug dalede EU-erhvervsgrenens markedsandel og markedsandelen for import fra tredjelande, mens markedsandelen for kinesisk import voksede betydeligt. På grundlag af disse blandede indikatorer (altså EU-erhvervsgrenens generelle genrejsning, men tab af markedsandel) og den kendsgerning, at NUP var en usædvanligt positiv periode i den økonomiske cyklus, blev udviklingen efter NUP undersøgt for at skabe et klarere billede af de mulige fremtidige tendenser. Det skal desuden erindres, at sandsynligheden for fornyet skade som følge af et pristryk også kan forværres af udviklingen i den globale økonomi og deraf følgende virkninger for efterspørgsel og forbrug.
(127)
Ud fra justerede oplysninger fra Eurostat og oplysninger fra EU-erhvervsgrenen om udviklingen i salgsmængder og -priser i Unionen for perioden fra januar 2009 til september 2009 kunne man observere en klar og fortsat nedadgående tendens i EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet. Salgsmængden lå på 52 % af den mængde, som blev solgt i de tilsvarende ni måneder af 2008, skønt de gennemsnitlige salgspriser forblev på samme niveau som i 2008 på grund af langtidskontrakter og produktionsnedskæringer.
(128)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet udviste en betydelig negativ udvikling. Fortjenesten dalede konstant og faldt til lave niveauer, helt ned under 6,5 %, som var den målfortjeneste, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.
(129)
Det bemærkes, at på grund af den globale økonomiske krise dalede efterspørgslen i Unionen betydeligt. Dette havde en negativ indvirkning på salgsmængderne og rentabiliteten på EU-markedet. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes og gjorde EU-erhvervsgrenen mere sårbar. Under disse omstændigheder ville EU-erhvervsgrenen ikke være i stand til at overvinde den negative indvirkning fra øget dumpingimport fra Kina. Denne situation vil sandsynligvis blive yderligere forværret på grund af presset fra den pågældende import.
(130)
Den kinesiske import dalede både i mængde og i pris, dog mest i mængde. For så vidt angår priser, faldt de kinesiske importpriser mere end EU-erhvervsgrenens priser (henholdsvis 8 % og 2 %). Der konstateredes ikke prisunderbud eller målprisunderbud i perioden efter NUP. Hvis foranstaltningerne ikke var blevet indført, ville de kinesiske importpriser imidlertid have underbudt EU-erhvervsgrenens med 3 %, og der ville have været et målprisunderbud på 11 %. Desuden konstateredes det, at hvis foranstaltningerne blev ophævet, ville importpriserne for mængder rettet mod det frie marked have underbudt EU-erhvervsgrenens med 22 %, og målprisunderbuddet ville have været oppe på 38 %.
(131)
Det blev også konstateret, at kinesiske eksportpriser på markeder i tredjelande, som ikke var beskyttet af antidumpingtold, lå på meget lavere niveauer end eksportpriserne til Unionen i forhold til priserne i NUP, jf. betragtning 123. Dette viser, at i økonomiske nedgangstider øges presset i nedadgående retning på priserne.
(132)
Ud fra ovenstående og ud fra den klart faldende tendens i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation blev det konkluderet, at der var sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.
3. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(133)
Det fastslås, at hvis foranstaltningerne bortfaldt, ville dumpingimporten fra Kina til Unionen sandsynligvis vokse betydeligt med pristryk til følge. En sådan en situation ville ikke kun bringe de betydelige investeringer, som EU-erhvervsgrenen havde foretaget for at udvikle og opgradere sin produktion, i fare, men også udviklingen af en ny produktion af silicium til solenegimarkedet, som er et nyt marked. Endvidere er sandsynligheden for fornyet skade blevet større på grund af den nylige økonomiske afmatning.
H. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(134)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenen, importørerne/forhandlerne og brugerne af den pågældende vare.
(135)
Det erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da den foreliggende undersøgelse er en udløbsundersøgelse, kræver den desuden en analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger, og en vurdering af enhver utilbørlig negativ indvirkning på de berørte parter af de aktuelle antidumpingforanstaltninger.
(136)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for ovenstående konklusion om sandsynligheden for fortsat dumping og fornyet skade var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(137)
Der mindes om, at de høje fortjenstmargener i 2007 og i NUP var et resultat af stigende salgspriser. Denne faktor forventedes ikke at gøre sig gældende i de kommende år.
(138)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en levedygtig og konkurrencedygtig erhvervsgren, som er i stand til at tilpasse sig de skiftende vilkår på markedet. Dette blev navnlig bekræftet af den positive udvikling i alle de vigtigste skadesindikatorer i den betragtede periode. Fortsatte foranstaltninger siden den sidste udløbsundersøgelse havde bidraget til at genrejse EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, herunder i særdeleshed prisniveauerne på EU-markedet.
(139)
EU-erhvervsgrenen viste i den betragtede periode sit engagement i EU's siliciummarked og øgede sin effektivitet betydeligt. EU-erhvervsgrenen foretog væsentlige investeringer for at øge sin produktionskapacitet, men også i udvikling af forskning og teknologi i den metallurgiske proces til fremstilling af silicium af høj renhed til brug i solenergiindustrien.
(140)
Solenergimarkedet for silicium er et nyt marked med fremragende fremtidsperspektiver på grund af den forventede øgede brug af solenergi i de kommende år. Det er derfor af afgørende betydning for EU-erhvervsgrenen at deltage i dette nye marked. I den forbindelse har to af EU-producenterne planer om at opføre to nye anlæg til fremstilling af silicium til solenergimarkedet i Unionen for at dække en del af EU-markedets behov. Det bør bemærkes, at investeringerne i dette nye nichemarked i høj grad bygger på, at der i Unionen findes en traditionel produktion af silicium, som er det vigtigste råmateriale i produktionen af silicium til solenergimarkedet.
(141)
En af EU-producenterne har endvidere meddelt sine planer om at investere i nye faciliteter i Kina for at dække det forventede øgede behov på det kinesiske marked for både traditionel produktion af silicium og silicium til solenergiindustrien.
(142)
Som nævnt er der stor sandsynlighed for fornyet skade, som ville bringe EU-erhvervsgrenens nylige investeringer i fare, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. Det er derfor i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde foranstaltningerne over for dumpingimporten fra Kina.
3. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser
(143)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere. Den modtog besvarelser fra to ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, som også var brugere af den pågældende vare. Disse virksomheders bemærkninger inddrages i afsnittet om brugernes interesser nedenfor. En importør/forhandler gav sig til kende, men besvarede ikke spørgeskemaet.
(144)
I betragtning af at importørerne ud over at benytte Kina som forsyningskilde også har adgang til forsyninger af silicium fra både EU-producenter og kilder i tredjelande, der ikke er pålagt antidumpingtold såsom Norge og Brasilien, som har over 56 % af EU-markedsandelen, fastslås det, at konkurrencen på EU-markedet er sikret.
(145)
På grundlag af ovenstående og i betragtning af, at ingen forhandlere udviste samarbejdsvilje, eller at der var oplysninger, som tydede på det modsatte, konkluderedes det, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen væsentlig negativ indvirkning på deres økonomiske situation, og at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke ville påvirke importørerne.
4. Brugernes interesser
(146)
Der mindes om, at EUSMET, en sammenslutning af brugere i den kemiske sektor, indgav anmodning om den nuværende interimsundersøgelse alene af dumpingaspektet. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte ikke-forretningsmæssigt forbundne brugere og deres sammenslutninger. 12 brugere udviste samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen. Blandt dem var nogle af de vigtigste importører af kinesisk silicium under ordningen for aktiv forædling. Endvidere samarbejdede én anden brugersammenslutning og fremsatte bemærkninger.
(147)
De største industrielle brugere af silicium i Unionen er den kemiske industri og aluminiumsindustrien, som tegner sig for henholdsvis 60 % og 40 % af EU-forbruget.
(148)
I den kemiske industri er silicium det vigtigste råmateriale til fremstilling af både siliconer til en lang række anvendelser, navnlig i bilindustrien og bygge- og anlægsbranchen, og polysilicium til elektronikindustrien og solenergiindustrien. Andelen af silicium i produktionsomkostningerne for de forskellige typer af siliconer og polysilicium svingede fra 2 % til 35 % afhængigt af produktionsprocessen for den enkelte videreforarbejdede vare. Gennemsnitligt lå andelen af silicium i de samlede produktionsomkostninger for siliconer imidlertid på mellem 11 % og 21 %, mens den for polysilicium lå på mellem 2 % og 10 %. Med en antidumpingtold på 19 % vurderes indvirkningen på produktionsomkostningerne for denne kemiske industris brugere, som får al deres silicium leveret fra Kina, at være på mellem 2 % og 4 %. For andre kemiske brugere vil indvirkningen være mindre.
(149)
Nogle af de kemiske virksomheder, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var de største importører af kinesisk silicium under ordningen for aktiv forædling og derfor fritaget for antidumpingtold. De fremførte imidlertid det argument, at de ikke kunne absorbere tolden eller overvælte den på deres kunder, og at ordningen for aktiv forædling ikke fjernede den byrde, som de gældende foranstaltninger udgjorde, da de måtte bruge betydelige ressourcer på byrdefulde toldprocedurer og andre administrative procedurer. Endvidere var de af den opfattelse, at de var tvunget til at investere i nye faciliteter i Kina for at være tæt på kilden til billige råmaterialer og blive mere konkurrencedygtige på det asiatiske marked.
(150)
For aluminiumsindustrien er silicium også et vigtigt råmateriale til aluminiumsproducenternes fremstilling af støbelegeringer. Disse legeringer bruges især i bilindustrien og bygge- og anlægsbranchen. Andelen af silicium i deres produktionsomkostninger svingede mellem 8 % og 10 % afhængigt af kvaliteten af det skrot, som de brugte, og som allerede indeholdt silicium. De fleste af de aluminiumsproducenter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, købte silicium i andre tredjelande, som ikke var omfattet af antidumpingtold, fordi deres varer især er rettet mod EU-markedet, og de derfor ikke kan gøre brug af ordningen for aktiv forædling. Med en antidumpingtold på 19 % vurderes indvirkningen på de aluminiumsbrugeres produktionsomkostninger, som får al deres silicium fra Kina, at være på omkring 2 %. For andre aluminiumsbrugere vil indvirkningen være mindre. Undersøgelsen viste, at aluminiumsproducenternes rentabilitet ikke var særlig høj, og at stigninger i siliciumpriserne har en negativ indvirkning på deres fortjenester på grund af deres begrænsede margen.
(151)
Den kemiske industri havde omkring 14 000 ansatte og aluminiumsindustrien 6 000. I den betragtede periode voksede beskæftigelsen i den kemiske industri med 8 %, hvorimod den i aluminiumsindustrien forblev stabil.
(152)
Alle brugere var meget imod en fortsættelse af foranstaltningerne, og de anførte, at foranstaltningerne havde været gældende for længe, at de kunstigt øgede prisniveauerne for silicium på EU-markedet uanset varens oprindelse, og at EU-erhvervsgrenen ikke havde lidt skade i NUP. I betragtning af den meget høje markedsandel hos de kinesiske eksportører af silicium til aktiv forædling og konkurrencen om silicium til fri omsætning, er denne påstand imidlertid ikke dokumenteret. Det blev faktisk konstateret, at EU-erhvervsgrenen i det store og hele ikke led skade, men spørgsmålet om sandsynligheden for fornyet skade skal også inddrages i en udløbsundersøgelse. Som anført ovenfor, jf. navnlig betragtning 133, konstateredes en sådan sandsynlighed i dette tilfælde.
(153)
EUSMET anførte, at der var mangel på silicium i NUP på EU-markedet, som det fremgår af dens påstand om, at nogle af dens medlemmers ordrer ikke var blevet efterkommet af producenter i tredjelande. Denne påstand blev imidlertid ikke dokumenteret. Da EUSMET vurderede kapaciteten på markedet, tog den kun hensyn til EU-producenternes kapacitet og ikke til import fra tredjelande, herunder Kina, under ordningen for aktiv forædling. Det fastholdes derfor afslutningsvis, at der ikke var mangel på silicium, og at efterspørgslen på markedet kunne efterkommes ud fra EU-erhvervsgrenens salg og importmængderne.
(154)
EUSMET hævdede også, at EU-erhvervsgrenen bevidst begrænser produktionen gennem sæsonbestemte lukninger og derfor begrænser salg på EU-markedet for at kontrollere salgspriserne. En EU-producent benyttede sig af produktionsstandsninger, men i disse perioder havde denne et tilstrækkelig stort lager til at kunne forsyne sine kunder i henhold til deres gældende langtidskontrakter. En anden EU-producent havde nogle produktionsstandsninger, men kun i perioden efter NUP, og ophørte siden hermed. Derfor blev EUSMET's påstand om, at produktionsstandsninger fandt sted for at kontrollere priserne, betragtet som udokumenteret.
(155)
Brugere ønsker forståeligt nok at have fri adgang til billige råmaterialer for at blive mere konkurrencedygtige. De betragter forsyningsfrihed som væsentlig, da uhindret adgang til silicium efter deres opfattelse bliver vigtigere i fremtiden på grund af den forventede øgede efterspørgsel efter silicium frem til 2013, i vidt omfang i forbindelse med solenergiprojekter. EUSMET fremførte det argument, at med den forventede øgede efterspørgsel på Unionens siliciummarked i årene frem til 2013 vil den påståede mangel på silicium vokse. De indsendte tal, som udgør grundlaget for antagelserne, viser imidlertid, at EU-forbruget selv i 2013 vil være på et lavere niveau end i den betragtede periode. Der er derfor ingen grund til at antage, at den fremtidige efterspørgsel efter silicium ikke kan imødekommes. Desuden kan leveringsfrihed ikke i sig selv berettige accept af dumpingpraksis. Konkurrence på EU-markedet kræver lige vilkår for alle aktører.
(156)
De kemiske brugere påpegede desuden, at EU-erhvervsgrenen fortsat ville være en vigtig forsyningskilde med henblik på at sikre levering af den pågældende vare på kort sigt, pålidelige leverancer og en vare af højere kvalitet end den kinesiske.
(157)
Undersøgelsen viste ikke desto mindre, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen betydelig negativ indvirkning på deres virksomhed. Navnlig visse brugere i den kemiske industri øgede deres import af silicium fra Kina væsentligt i den betragtede periode, og de fleste af dem var i en sund økonomisk situation. Sammenfattende blev det konstateret, jf. de foregående udløbsundersøgelser, at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke ville have en betydeligt negativ indvirkning på de industrielle brugere også i betragtning af, at det foreslåede niveau for foranstaltningerne ville blive betydeligt nedbragt.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(158)
Kommissionen drager den konklusion af ovenstående, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at forlænge antidumpingforanstaltningerne.
I. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(159)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at foranstaltningerne opretholdes, men på et lavere niveau. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Alle relevante bemærkninger, der blev indgivet, blev analyseret, men ændrede ikke på de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at opretholde antidumpingforanstaltningerne.
(160)
Som følge af interimsundersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina på niveauet for den skadesmargen, som de gældende foranstaltninger bygger på, eller de dumpingmargener, som blev konstateret i den nuværende undersøgelse, alt efter hvilken margen der er lavest.
(161)
Følgelig vil foranstaltningerne blive fastsat på niveauet for de konstaterede dumpingmargener, dvs. 16,3 % for den eneste virksomhedskoncern, som blev indrømmet individuel behandling, og 19,0 % for alle andre virksomheder.
(162)
På det grundlag bør de foranstaltninger, som blev udvidet ved Rådets forordning (EF) nr. 42/2007 (13) til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, efter en undersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, opretholdes, men på de niveauer, der fremgår af betragtning 161.
(163)
Eksportører i Republikken Korea, som agter at indgive anmodning om fritagelse for den udvidede antidumpingtold i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, skal udfylde et spørgeskema for at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om en fritagelse vil være berettiget. Fritagelse kan indrømmes efter en vurdering af markedssituationen for den pågældende vare, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, indkøb og salg og sandsynligheden for videreførelse af en praksis, for hvilken der ikke er tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse, samt bevis for dumping. Kommissionen vil normalt også foretage et kontrolbesøg. Anmodningen skal sendes til Kommissionen med alle relevante oplysninger, navnlig vedrørende ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og eksportsalg af den pågældende vare -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af silicium, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2804 69 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Alle andre virksomheder
19 %
A999
3. Udvidelsen af den endelige antidumpingtold over for importen fra »alle andre virksomheder« i Folkerepublikken Kina (dvs. 19,0 %) til også at omfatte importen af den i stk. 1 beskrevne vare afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, opretholdes (Taric-kode 2804690010).
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Anmodninger om fritagelse for den udvidede told, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, indgives skriftligt på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og underskrives af en person, der har beføjelse til at repræsentere ansøgeren.
2. Anmodningen sendes til følgende adresse:
Europa-Kommissionen
Generaldirektoratet for Handel
Direktorat B
Kontor: N-105 04/17
1049 Bruxelles
Belgien
Fax (32-2) 2956505
3. I overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ved en afgørelse give tilladelse til, at import fra virksomheder, der ikke omgår de ved nærværende forordning indførte antidumpingforanstaltninger, fritages for den i artikel 1, stk. 3, omhandlede told.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og er gældende i en periode på fem år.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. maj 2010.
32010R0467
L 131/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
25.05.2010.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 467/2010
od 25. svibnja 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz silicija podrijetlom iz Narodne Republike Kine, kako je proširena na uvoz silicija poslanog iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne, nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. i parcijalne privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9., članak 11. stavak 2. i članak 11. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Nakon revizije nakon isteka mjera, Vijeće je u ožujku 2004. Uredbom (EZ) br. 398/2004 (2), uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz silicija podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK). Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjiva na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja pristojbe, iznosila je 49 %. Početne mjere uvedene su Uredbom (EEZ) br. 220/90 (3).
(2)
U siječnju 2007. Uredbom Vijeća (EZ) br. 42/2007 (4), konačna antidampinška pristojba proširena je na uvoz silicija poslanog iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere i parcijalnu privremenu reviziju
(3)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku antidampinških mjera primjenjivih na uvoz silicija podrijetlom iz NRK-a (5) u listopadu 2008., Komisija je 1. prosinca 2008. primila zahtjev za reviziju nakon isteke mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. (2) Osim toga, Komisija je 18. prosinca 2008. zaprimila zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe.
(4)
Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere podnio je Euroaliiages (Odbor za vezu industrije čeličnih legura) u ime proizvođača Unije koji čine većinski udio, u ovom slučaju 100 %, ukupne proizvodnje silicija Unije. (5) Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera za posljedicu mogao imati nastavljanje dampinga i štete za industriju Unije.
(5)
Zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju podnio je EUSMET (Europski korisnici silikonskog metala), a opseg primjene mu je ograničen na ispitivanje dampinga. (4) Zahtjev se temeljio na dokazima prima facie da su se promijenile okolnosti na temelju kojih su utvrđene mjere te da su nove okolnosti trajne prirode.
(6)
Utvrdivši, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. i Osnovne uredbe i parcijalne privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, Komisija je objavila obavijest o pokretanju tih revizija u Službenom listu Europske unije (6) (obavijest o pokretanju postupka).
3. Ispitni postupak
(7)
Komisija je o pokretanju revizija službeno obavijestila proizvođače Unije podnositelje zahtjeva, proizvođače izvoznike iz NRK-a, uvoznike/trgovce, korisnike iz Unije za koje se zna da se to na njih odnosi te njihova udruženja, kao i nadležna tijela NRK-a.
(8)
S obzirom na naočigled veliki broj kineskih proizvođača izvoznika navedenih u zahtjevima, u obavijesti o pokretanju revizija predviđen je odabir uzoraka s ciljem utvrđivanja dampinga i vjerojatnosti njegova ponavljanja ili trajanja u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(9)
Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju revizija, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. srpnja 2008. do 31. prosinca 2008.
(10)
Komisija je primila odgovore od 11 trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava iz NRK-a. Međutim, nakon ispitivanja podataka koje su dostavila navedena trgovačka društva, postalo je jasno da samo mali broj odgovora pripada trgovačkim društvima koja u Europsku uniju izvoze silicij vlastite proizvodnje. Stoga je odlučeno da odabir uzoraka u odnosu na kineske proizvođače izvoznike nije potreban.
(11)
Sva gore navedena trgovačka društva ili grupacije trgovačkih društava iz NRK-a također su izjavile da namjeravaju zatražiti individualno ispitivanje primjenom članka 17. stavka 3. Osnovne uredbe.
(12)
Komisija je kineskim proizvođačima izvoznicima za koje se zna da se na njih to odnosi poslala obrasce zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva (MET) ili individualnog tretmana (IT). Zahtjevi za MET, ili IT ako bi se ispitnim postupkom utvrdilo da proizvođači izvoznici ne ispunjavaju uvjete za MET, primljeni su od tri kineska izvoznika. Međutim, jedan od tih izvoznika povukao je naknadno svoj zahtjev dok je za ostala dva utvrđeno da nisu izvozili silicij vlastite proizvodnje u Europsku uniju tijekom RIP-a. Zahtjevi tih dvaju trgovačkih društava se, stoga, nisu ocijenili.
(13)
Osim toga, još šest kineskih trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava podnijelo je obrasce zahtjeva za IT. Međutim, tijekom ispitnog postupka tri su trgovačka društva prestala surađivati. Jedna od tri preostale grupacije trgovačkih društava prodala je dotični proizvod nepovezanom trgovcu. Ispitni postupak nije mogao sa sigurnošću utvrditi je li tržište Unije bio konačno odredište prodaje. Budući da se ova grupacija trgovačkih društava stoga ne može smatrati proizvođačem izvoznikom, zahtjev za individualni tretman trebalo je odbiti. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 30., za jedno društvo čija suradnja nije bila dostatna u smislu članka 18. Osnovne uredbe, nalazi su se temeljili na dostupnim činjenicama. Zahtjev za primjenu IT-a preostalih trgovačkih društava smatrao se prihvatljivim.
(14)
Na kraju, samo jedno od dva preostala trgovačka društva koja su zatražila uključivanje u uzorak i individualno ispitivanje, dostavilo je odgovor na upitnik u roku utvrđenom u obavijesti o pokretanju postupka. To trgovačko društvo, međutim, nije izvozilo dotični proizvod na tržište Unije.
(15)
Komisija je poslala upitnike svim strankama za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi, te onima koje su se javile u roku određenom u obavijesti o pokretanju revizija.
(16)
Komisija je također dala mogućnost zainteresiranim stranama da iznesu svoje stavove u pisanom obliku i zatraže saslušanje u roku određenom u obavijesti o pokretanju revizija.
(17)
Proizvođači iz Unije podnositelji zahtjeva, 12 korisnika, dva udruženja korisnika, šest izvoznika/proizvođača iz Kine i tri proizvođača iz analogne zemlje dostavili su odgovore na upitnik.
(18)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala neophodnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
Proizvođači iz Unije podnositelji zahtjeva:
-
Ferroatlantica S.L., Madrid, Španjolska
-
Ferropem NA-i, Chambery, Francuska
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Njemačka
Proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Jinneng Group
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong
-
Shanghai Jinneng Međunarodna Promet Co., Ltd, Šangaj
-
Chongqing Trust- Glory New Metal Group
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang
-
Chongqing Trust- Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing
-
Bluestar Group
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Peking
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu
-
Mudanjiang Group
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning
-
DC/JYKN group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan
Proizvođači iz analogne zemlje (Brazil):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte
Korisnici:
Industrija aluminija
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Njemačka
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Italija
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milano, Italija
Kemijska industrija
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Njemačka
-
Wacker Chemie AG, München, Njemačka
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Ujedinjena Kraljevina
4. Razdoblje revizije istražnog postupka i razmatrano razdoblje
(19)
Ispitni postupak u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2008. do 31. prosinca 2008. („RRIP” ili „razdoblje revizije ispitnog postupka”).
(20)
Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2005. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
B. DOTIČAN PROIZVOD I ISTOVJETAI PROIZVOD
1. Dotičan proizvod
(21)
Dotičan proizvod je isti kao onaj iz prethodnih ispitnih postupaka, to jest, silicijski metal podrijetlom iz NRK-a, trenutačno obuhvaćen oznakom KN 2804 69 00 (maseni udio silicija manji od 99,99 %). Samo zbog trenutne klasifikacije određene Kombiniranom nomenklaturom trebao bi glasiti „silicij”. Silicij više čistoće s masenim udjelom silicija ne manjim od 99,99 % koji se većinom koristi u industriji elektroničkih poluvodiča, obuhvaćen je drugom oznakom KN i nije obuhvaćen ovim postupkom.
(22)
Silicij se proizvodi u potopnim elektrolučnim pećima s karbotermičkom redukcijom kvarca (silike) uz prisustvo raznih vrsta ugljikovih reducenata. Prodaje se u komadima, zrnju, granulama ili prahu prema međunarodno priznatim tehničkim specifikacijama u pogledu njegove čistoće.
(23)
Silicij koriste prvenstveno dvije industrije: kemijska industrija za proizvodnju metilklorosilana ili triklorosilana i tetraklorisilicija, te industrija aluminija za proizvodnju aluminijskih legura, primarnih i sekundarnih talionica namijenjenih proizvodnji lijevanih legura za razne industrije, posebno automobilsku i građevinsku industriju.
2. Istovjetan proizvod
(24)
Isto kao u prethodnim revizijama nakon isteka mjere, ovaj je ispitni postupak pokazao da silicij proizveden u NRK-u i izvezen u Uniju, silicij koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu analogne zemlje (Brazil) i onaj koji proizvode i prodaju u Uniji proizvođači Unije podnositelji zahtjeva, ima ista osnovna fizička i kemijska svojstva i iste osnovne namjene.
(25)
Stoga se zaključilo da navedene proizvode treba smatrati istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tretman tržišnog gospodarstva
(26)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., tijekom ispitnog postupka tri trgovačka društva koja su tražila MET ili nisu izvozila silicij vlastite proizvodnje u Europsku uniju ili su odustali od zahtjeva za MET. Primjena MET-a, stoga, nije odobrena ni jednom trgovačkom društvu.
2. Individualni tretman (IT)
(27)
Načelno, prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu pokazati da ispunjavaju sve kriterije određene u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe te da stoga ispunjavaju uvjete za odobravanje primjene IT-a.
(28)
Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
(a)
u slučaju trgovačkih društava ili zajedničkih pothvata, u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit;
(b)
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje utvrđuju se slobodno;
(c)
većina udjela pripada privatnim osobama te se mora pokazati da je trgovačko društvo dostatno nezavisno od uplitanja države;
(d)
konverzije deviza obavljaju se po tržišnoj vrijednosti;
(e)
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojba.
(29)
Najprije se napominje da je trgovačko društvo navedeno u uvodnoj izjavi 12. koje je prvo zatražilo MET i zatim povuklo zahtjev također povuklo zahtjev za IT. Stoga se taj zahtjev nije dalje ispitivao.
(30)
Od šest trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava koje su zatražile samo IT, tri su prestale surađivati, a jedna nije dostavila potrebne podatke u zadanim vremenskim okvirima i time znatno omelo ispitni postupak u smislu članka 18. Osnovne uredbe. Stoga je navedeni proizvođač izvoznik isključen iz uzorka te su se nalazi u pogledu njega temeljili na raspoloživim činjenicama u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
(31)
Četiri dotična trgovačka društva ili grupacije trgovačkih društava bili su obaviješteni o mogućoj primjeni raspoloživih činjenica i razlozima iste te su dobile priliku dostaviti dodatna objašnjenja u skladu s člankom 18. stavkom 4. Osnovne uredbe. Međutim, od ni jednog od ta četiri trgovačka društva nisu primljeni novi dokazi ili podaci koji bi ispravili nedostatke u dostavljenim odgovorima ili promijenili zaključak o tome da bi se članak 18. Osnovne uredbe trebao primjenjivati na njih.
(32)
Od dvije preostale grupacije trgovačkih društava te kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13., jedna se grupacija trgovačkih društava ne može smatrati proizvođačem izvoznikom dotičnog proizvoda pa stoga njezin zahtjev za individualnim tretmanom nije bio ocijenjen.
(33)
Utvrđeno je da preostali izvoznik zadovoljava sve kriterije određene u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe.
(34)
Iz gore navedenog se zaključuje da bi IT trebalo odobriti grupaciji Jinneng Group.
3. Uobičajena vrijednost
3.1. Analogna zemlja
(35)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobren MET treba ustanoviti na temelju cijena ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji. Iako je u početnom ispitnom postupku i u naknadnim revizijama nakon isteka mjere Norveška korištena kao analogna zemlja, ovaj je ispitni postupak pokazao da su se otada okolnosti u pogledu norveškog tržišta značajno promijenile. Naime, domaća proizvodnja u Norveškoj smanjila se za oko 20 % između 2005. i 2008., a uvoz silicija u Norvešku činio je 97 % domaće potrošnje. Tijekom RIP-a samo je jedan domaći proizvođač opskrbljivao domaće tržište.
(36)
Stoga je, kako su predložila oba podnositelja zahtjeva, u obavijesti o pokretanju revizija Brazil predviđen kao odgovarajuća treća zemlja tržišnog gospodarstva. Uistinu, ispitni postupak je pokazao da je Brazil drugi najveći svjetski proizvođač silicija poslije NRK-a te da je brazilsko tržište visoko konkurentno sa 7 prisutnih proizvođača silicija koji proizvode nekoliko različitih razreda silicija. Također se smatralo da je Brazil otvoreno tržište sa značajnim obujmom uvoza, većinom iz NRK-a. Iako su bile pozvane, ni jedna zainteresirana stranka nije komentirala odabir Brazila.
(37)
S obzirom na gore navedeno, na temelju raspoloživih informacija u trenutku odabira, zaključeno je da je Brazil najprikladnija analogna zemlja.
3.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji
(38)
Tri proizvođača iz Brazila surađivala su tako da su dostavila informacije o troškovima i prodaji silicija na brazilskom domaćem tržištu. Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a utvrđena je na temelju provjerenih informacija dobivenih od tih proizvođača kako je dolje navedeno.
(39)
Ispitano je može li se prodaja svih vrsta dotičnog proizvoda koji se prodaje na brazilskom domaćem tržištu u reprezentativnim količinama smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda tijekom ispitnog postupka.
(40)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunatog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena sve prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a, bez obzira na to je li navedena prodaja bila profitabilna ili ne.
(41)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunatoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.
(42)
Ovisno o vrsti proizvoda, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju ponderiranog prosjeka prodajnih cijena svih prodaja ili ponderiranih prosjeka prodajnih cijena samo profitabilne prodaje na domaćem tržištu analogne zemlje, a na osnovi provjerenih podataka triju proizvođača iz te zemlje.
4. Izvozna cijena
(43)
Cjelokupna izvozna prodaja u Europsku uniju jedinog proizvođača izvoznika kojem je odobren IT ostvarena je putem povezanog trgovca smještenog u NRK-u, a naknadno je preprodaja ostvarena nepovezanim kupcima u Uniji. U tom je slučaju izvozna cijena utvrđena na temelju članka 2. stavka 8. Osnovne uredbe.
(44)
Industrija Unije tvrdila je da izvozne cijene nisu bile slobodno određene u smislu članka 9. stavka 5. točke (b) Osnovne uredbe. Posebno je istaknuto da su „pregovori” o cijeni između kineskih carinskih tijela i izvoznika u smislu utvrđivanja „razumne” razine cijene još uvijek bili u tijeku. Međutim, dokazi podneseni vezano uz navedeno nisu se odnosili na silicij i smatralo se da ti navodni „pregovori” nisu utjecali na cijenu naplaćenu krajnjem kupcu, koja je bila rezultat slobodnih pregovora između stranaka. Ovu je tvrdnju, stoga, trebalo odbaciti.
(45)
Industrija Unije nadalje je tvrdila da je trgovačko društvo kojem je odobren IT bilo u državnoj vlasti, da je primalo subvencije za ulazne materijale i obavljalo značajne trgovačke aktivnosti što je omogućavalo izbjegavanje mjera. Međutim, ispitni postupak pokazao je da dotični izvoznik više nije bio u državnoj vlasti tijekom RRIP-a i stoga se država nije uplitala u njegove trgovačke aktivnosti i time omogućila izbjegavanje mjera. Tvrdnja vezana uz subvencije ulaznih materijala pokazala se neutemeljenom. Ove tvrdnje je, stoga, trebalo odbaciti.
5. Usporedba
(46)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Navedene prilagodbe učinjene su vezano uz prijevoz, fizička svojstva, troškove pregleda, rukovanja i pakiranja kada je to bilo primjereno i opravdano. Prilagodba je također učinjena prema članku 2. stavku 10. točki (i) s obzirom na to da se pokazalo da povezani trgovac obavlja funkcije zastupnika koji posluje na temelju provizije.
(47)
Ispitni je postupak otkrio da su se na izvoznu prodaju silicija tijekom RIP-a ubirale izvozne pristojbe. S obzirom na to da su pristojbe utjecale na usporedivost cijena, smatralo se primjerenim prilagoditi izvoznu cijenu u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (k) Osnovne uredbe u odnosu na ostale čimbenike koji utječu na usporedivost cijena.
(48)
Napominje se da su uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene na istoj razini neizravnog oporezivanja, odnosno uključujući PDV.
(49)
Tvrdilo se da bi pri izračunu uobičajene vrijednosti valjalo uzeti u obzir činjenicu da je moguć povrat PDV-a plaćenog na prodaju sirovine silicija. Međutim, PDV plaćen na navedenu kupovinu mogao se odbiti bez obzira na režim povrata izvoznog PDV-a izvezene robe i bez obzira na odredište robe. Stoga se činjenica da je povrat PDV-a plaćenog na kupovinu sirovine silicija moguć smatra neutralnim čimbenikom koji ne utječe na usporedivost izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Ovu je tvrdnju, stoga, trebalo odbaciti.
(50)
Također se tvrdilo da je metodologija neizravnog oporezivanja bila drukčija od one korištene u ostalim slučajevima i da bi PDV na izvoznu prodaju trebalo odbiti od izvozne cijene. Napominje se da se u članku 2. stavku 10. točki (b) Osnovne uredbe navodi da se prilagodba za neizravno oporezivanje može izvršiti jedino u odnosu na uobičajenu vrijednost i u okolnostima opisanima u gore navedenom članku, koje nisu primjenjive u trenutačnom slučaju. Tvrdnja je stoga odbačena.
6. Dampinška marža
6.1. Za trgovačko društvo kojem je odobren IT
(51)
Dampinška marža za jedinog proizvođača izvoznika kojem je odobren IT utvrđena je usporedbom ponderiranog prosjeka izvoznih cijena franko tvornica NRK-a s uobičajenom vrijednosti gore navedene analogne zemlje.
(52)
Dampinška marža za jedinog proizvođača izvoznika kojem je odobren IT, izražena kao postotak uvozne cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 16,3 %.
6.2. Za sve ostale izvoznike/proizvođače
(53)
Da bi se na razini cijele zemlje izračunala dampinška marža primjenjiva na sve ostale izvoznike/proizvođače u NKR-u koji ne surađuju, najprije je utvrđena razina suradnje. Stupanj suradnje bio je nizak, odnosno iznosio je manje od 1 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Dampinška je marža za trgovačka društva koja ne surađuju, stoga, utvrđena usporedbom prosječne uvozne vrijednosti silicija iz Kine, prema podacima Eurostata, primjereno prilagođene nakon isključivanja prodaje ostvarene od strane trgovačkog društva kojem je odobren IT, i uobičajene vrijednosti gore navedene analogne zemlje.
(54)
Jedna je stranka tvrdila da razina suradnje nije bila pravilno ocijenjena, jer je jedan izvoznik koji surađuje u Uniju izvozio značajne količine silicija. U tim se okolnostima tvrdilo da bi informacije dobivene od tog izvoznika trebalo koristiti u svrhu izračuna dampinške marže na razini cijele zemlje kako je učinjeno u reviziji navedenoj u uvodnoj izjavi 1. Te je tvrdnje valjalo odbaciti s obzirom na to da cijene koje je navedeno trgovačko društvo naplatilo povezanom trgovačkom društvu u Uniji nisu bile utvrđene na ravnopravnoj osnovi.
(55)
Osim toga, tvrdilo se da za utvrđivanje dampinške marže na razini zemlje treba koristiti podatke uvoznika koji surađuju. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 54., veliki dio količina uvezenih od strane navedenih stranki koje surađuju nije bio ostvaren na ravnopravnoj osnovi i cijene su se, stoga, smatrale nepouzdanima. Preostali uvoz nije se smatrao dovoljno reprezentativnim u smislu količina da bi se na njemu temeljila pristojba na razini cijele zemlje. Ovaj je argument, stoga, odbačen.
(56)
Nakon iznošenja podataka, komentari primljeni vezano uz različite proizvode uobičajene vrijednosti uzeti su u obzir pri utvrđivanju dampinške marže na razini cijele zemlje. Usporedba je napravljena pomoću informacija uvoznika koji surađuju vezanih uz vrste proizvoda.
(57)
Na temelju toga, razina dampinške marže na cijeloj razini zemlje iznosi 19,0 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
D. TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI I VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA
1. Trajna priroda promijenjenih okolnosti
(58)
U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, također je ispitano može li se objektivno smatrati da su promijenjene okolnosti vezane uz damping trajne prirode.
(59)
Radi ispitivanja je li razina dampinška marža utvrđena tijekom RRIP-a trajne prirode, razmatran je razvoj izvoznih cijena i uobičajene vrijednosti.
(60)
U prvom se redu napominje da je dampinška marža utvrđena tijekom zadnje revizije (7), odnosno 12,5 %-tna, bliža razini utvrđenoj tijekom trenutačnog postupka nego postojećoj razini mjera.
(61)
Vezano uz izvozne cijene RRIP-a, podaci Eurostata ukazuju na to da su se u prvih devet mjeseci 2009. snizile za otprilike 15 %.
(62)
Što se tiče uobičajene vrijednosti, ispitni je postupak otkrio da se uobičajena vrijednost smanjila u sličnim omjerima tijekom istog razdoblja. Posljedično, dampinška marža za izvoz silicija u prvih devet mjeseci 2009. jednake je razine kao ona utvrđena tijekom RRIP-a.
(63)
Gore navedeno ukazuje na to da su kineske izvozne cijene bliže svjetskim cijenama nego u trenutku kad su mjere izvorno uvedene (8).
(64)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je razina dampinga utvrđena tijekom RRIP-a trajne prirode.
2. Vjerojatnost nastavka dampinga na razinama utvrđenim tijekom privremene revizije
(65)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitana je vjerojatnost nastavka dampinga na razini utvrđenoj tijekom privremene revizije u slučaju ukidanja mjera na snazi.
(66)
Vezano uz vjerojatnost nastavka dampinga, ispitani su razvoj proizvodnje i proizvodni kapacitet, kao i vjerojatni razvoj izvozne prodaje Europskoj uniji i ostalim tržištima trećih zemalja.
3. Proizvodni kapacitet, obujam proizvodnje i potrošnja u NKR-u
(67)
Valjalo je ispitati cjelokupni proizvodni kapacitet silicija u NRK-u. Dok je statistika (9) koju su osigurale dotične stranke ukazivala na ukupan kapacitet od 2,2 milijuna tona u 2008., ispitni je postupak pokazao da je ova brojka očito bila pretjerana jer nije obuhvaćala značajan broj zatvaranja peći (zbog, primjerice, restrukturiranja industrije silicija, gospodarske krize i potresa u provinciji Sečuan 2008.) i također nije obuhvaćala nestabilnu opskrbu energijom u pojedinim regijama koja je uistinu dovela do smanjenog kapaciteta u usporedbi s onim zabilježenim u dostupnim statistikama. Nakon odgovarajućih prilagodbi, stvarni je proizvodni kapacitet procijenjen na otprilike 1,5 milijuna tona što je odgovaralo povećanju od najmanje 25 % u usporedbi s kapacitetom tijekom 2002. (razdoblje ispitnog postupka prethodne revizije nakon isteka mjere navedeno u uvodnoj izjavi 1.) kada je procijenjen na iznos između 600 000 i 1,2 milijuna tona (10).
(68)
EUSMET je tvrdio da je predao detaljni izračun proizvodnog kapaciteta u Kini koristeći stopu uporabe kapaciteta od 40 %. Procjena kapaciteta iznosila je 1,16 milijuna tona. Ova se tvrdnja, međutim, pokazala neutemeljenom posebno zbog toga što vezano uz stopu uporabe nije osiguran ni jedan dokaz. Stopa uporabe kapaciteta koju koristi Komisija proizlazi iz provjerenih podataka koje su osigurali glavni proizvođači koji surađuju u NKR-u i, stoga, se smatra najpouzdanijim dostupnim podatkom. Ovu je tvrdnju, stoga, trebalo odbaciti.
(69)
Ista je stranka također tvrdila da će se peći istog praga kapaciteta ili nižeg zatvoriti kao rezultat vladine odluke što bi dodatno smanjilo ukupni kapacitet u Kini. Međutim, ispitni je postupak otkrio da se dotična vladina politika nije primijenila na cijelo područje Kine. EUSMET nije osigurao dokaze vezane uz broj dotičnih peći i utjecaj na ukupni kapacitet. Ispitni postupak također nije otkrio značajno smanjenje kapaciteta na toj osnovi. Ovu je tvrdnju, stoga, trebalo odbaciti.
(70)
EUSMET je zatim tvrdio da bi proizvodni kapacitet bio blizu obujma prodaje NKR-a u 2008., odnosno 960 000 tona, no ovu izjavu nije potkrijepio nikakvim dokazima. Osim toga, razni su čimbenici utjecali na obujam prodaje (poput proizvodnje radi skladištenja, opskrbe sirovinama i logističkih problema zbog Olimpijskih igara) i stoga se smatralo da obujam prodaje ne može biti jednak proizvodom kapacitetu. Stoga se ovaj argument morao odbaciti.
(71)
Vezano uz obujam proizvodnje silicija, na temelju dostupnih podataka, ispitni je postupak otkrio da je obujam proizvodnje znatno porastao za 79 %, s 535 000 tona u 2002. na 960 000 tona tijekom RRIP-a. Rezervni su kapaciteti, stoga, oprezno procijenjeni na 540 000 tona tijekom RRIP-a što je blizu ukupne potrošnje EU-a tijekom RRIP-a i što predstavlja gotovo dvostruku kinesku domaću potrošnju silicija za vrijeme istog razdoblja (vidjeti uvodnu izjavu 72.).
(72)
Ispitni je postupak u isto vrijeme otkrio da će se kineska potrošnja, koja je iznosila oko 280 000 tona tijekom RRIP-a, vjerojatno povećati narednih godina kako je navedeno u uvodnoj izjavi 73. Povećanje potrošnje mora se smatrati kombinacijom čimbenika i mjera politike unutar industrije silicija i industrije na kraju proizvodnog lanca. Industrija na kraju proizvodnog lanca u NRK-u je u porastu i nekoliko je ulaganja već ostvareno te se dodatna planiraju u skoroj budućnosti da bi se zadovoljila rastuća potreba za proizvodima na kraju proizvodnog lanca. Osim toga, kineske su vlasti uvele uvozna ograničenja za nekoliko izvora (npr. Njemačka, Ujedinjena Kraljevina, Japan i SAD) u odnosu na bitan proizvod na kraju proizvodnog lanca (siloksan) koji je iz ovih zemalja dobavljan u znatnim količinama.
(73)
Iako je teško procijeniti točan utjecaj mjera politike, uključujući restrukturiranje industrije silicija, nekoliko je zainteresiranih stranaka navelo da bi potražnja u NRK-u mogla dosegnuti iznos od 580 000 tona do kraja 2011. Ta se procjena smatrala razumnom.
(74)
No čak i da se gore navedena prognoza domaće potražnje uzme u obzir i čak ako kineski izvoz na ostala tržišta dosegne visoke razine iz 2008. (vidjeti uvodnu izjavu 79.) prekomjerni bi kapacitet i dalje bio znatan (oko 240 000 tona u 2011.). Također se napominje da se, s obzirom na proces restrukturiranja koji je u tijeku, ne očekuje isključivo povećanje potražnje u NRK-u nego i povećanje proizvodnih kapaciteta i obujma.
(75)
Vezano uz vjerojatno povećanje proizvodnog kapaciteta u NKR-u, EUSMET je predstavio informacije koje se odnose na nekoliko planiranih pogona za proizvodnju silicija i tvrdio da se većina navedenih planova neće ostvariti. Njihova se tvrdnja temeljila isključivo na komentarima njihovih članova te nije bila potkrijepljena dokazima. Također se tvrdilo da će, ako dođe do povećanja kineskog proizvodnog kapaciteta, to uglavnom biti zbog projekta jednog proizvođača iz Unije koji bi proizvodnom kapacitetu NRK-a osigurao dodatnih 100 000 milijuna tona na godinu. Informacije EUSMET-a nisu bile utemeljene i tvrdnja je, stoga, odbačena.
(76)
EUSMET je u tom pogledu tvrdio da je kineska domaća potrošnja znatno nadmašila povećanje proizvodnje i da će se njezin rast nastaviti. Stoga obujam proizvodnje u NRK-u ne može na primjeren način zadovoljiti potražnju na kineskom domaćem tržištu. Kako je gore navedeno, neosporno je da će kineska domaća potražnja u budućnosti rasti. Međutim, sukladno gore navedenom, nalazi ispitnog postupka nisu potvrdili tvrdnje EUSMET-a. EUSMET nije kvantificirao povećanje potražnje niti obujam buduće proizvodnje u Kini, niti je osigurao bilo kakve druge podatke ili dokaze koji potkrjepljuju njegovu tvrdnju koja je, stoga, odbačena.
4. Obujam i cijena uvoza iz NRK-a u EU-u i na ostala tržišta trećih zemalja
(77)
Tijekom razmatranog razdoblja, kineski izvoz u EU povećao se za 113 % usprkos mjerama na snazi. Bez obzira na trend rasta cijena tijekom RRIP-a, tijekom razmatranog razdoblja cijene su bile niže od prodajnih cijena industrije Unije u EU. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 54. i 63., izvozne cijene silicija u EU-u također su na znatnoj razini bile dampinške tijekom i nakon RRIP-a.
(78)
Razina cijena u EU-u i dalje je bila na višim razinama nego na ostalim tržištima trećih zemalja. To djelomično objašnjava velik interes kineskih izvoznika za tržište Unije usprkos antidampinškim mjerama na snazi. U tom smislu, također se napominje da su kineski izvoznici izbjegavali antidampinške mjere na snazi pretovarom preko Republike Koreje (11) što dodatno potvrđuje zaključak da je interes kineskih izvoznika za tržište Unije velik.
5. Obujam i cijene kineskog izvoza u treće zemlje
(79)
Kineski izvoz u ostale treće zemlje bio je značajan u smislu obujma te je premašio količine izvezene u Europsku uniju. Međutim, također valja napomenuti da su cijene FOB za treće zemlje u prosjeku bile između 4 % i 14 % niže od izvoznih cijena u EU-u 2008. i tijekom prvih devet mjeseci 2009 (12).
(80)
EUSMET je tvrdio da nalaz Komisije vezan uz više prosječne kineske cijene izvoza u Uniju nije obuhvaćao različite vrste proizvoda na ostalim tržištima. Napominje se da EUSMET nije priložio dokaze koji bi potkrijepili navedenu tvrdnju. Nije osigurao nikakve podatke ili objašnjenje toga u kojoj su mjeri različite vrste proizvoda izvezene u ostale treće zemlje uistinu drukčije. Dokazi koji su podneseni i koji su se odnosili na cjenovne razlike između vrsta proizvoda bili su povezani samo s tržištem EU-a i razdobljem davno prije RRIP-a, odnosno 2001./2002. Stoga se ne mogu smatrati dovoljno preciznim na temelju za utvrđivanje cjenovnih razlika između vrsta proizvoda tijekom i nakon RRIP-a. U svakom slučaju, dostupni podaci vezani uz RRIP nisu promijenili zaključke u uvodnoj izjavi 79. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(81)
Uz izuzetak SAD-a, koji je visokim antidampinškim pristojbama (139,49 %) zaštićen od uvoza silicija podrijetlom iz NRK-a, kineski izvoz imao je slobodan pristup svim ostalim glavnim tržištima trećih zemalja.
(82)
EUSMET je tvrdio da je azijsko tržište glavno odredište kineskog silicija i da su japansko i korejsko tržište prilično veliki. Neosporno je da je Azija glavno odredište kineskog silicija. Međutim, iako bi se potrošnja na japanskom i kineskom tržištu mogla povećati u narednim godinama, ne očekuje se da će navedeno povećanje potrošnje biti toliko da bi moglo prihvatiti znatne kineske prekomjerne kapacitete. Uz to, ispitni je postupak pokazao da je japansko tržište, glavno izvozno tržište Kine, zasićeno kineskim silicijem.
(83)
EUSMET je tvrdio da, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, to neće utjecati na uzorke opskrbe korisnika iz kemijske industrije. Međutim, ispitni postupak nije potvrdio ovu tvrdnju s obzirom na to da su razni korisnici (iz kemijske industrije i industrije aluminija) izjavili da će im, prestanu li mjere vrijediti, uistinu biti potrebne povećane količine dobavljene iz Kine. Stoga je ovaj argument odbačen.
(84)
S obzirom na gore navedeno, očekuje se da će, prestanu li mjere vrijediti, kineski rezervni kapaciteti biti poslani na tržište Unije.
(85)
Zbog dampinškog uvoza u EU tijekom RRIP-a, vrlo je vjerojatno da će se damping također nastaviti prestanu li mjere vrijediti. Navedeno je potkrijepljeno razvojem nakon RRIP-a kad se uvoz silicija iz NRK-a nastavio na razinama cijena ispod onih tijekom RRIP-a (vidjeti uvodnu izjavu 131.).
6. Zaključak
(86)
Ispitni je postupak pokazao da je obujam izvoza dotičnog proizvoda u EU-u znatno porastao tijekom razmatranog razdoblja i da je razina dampinga tog uvoza bila prilično visoka tijekom RRIP-a.
(87)
U pogledu rezervnih kapaciteta dostupnih u NRK-u tijekom RRIP-a i usprkos povećanoj domaćoj potražnji, vrlo je vjerojatno da će velike količine silicija biti izvezene u EU po dampinškim cijenama prestanu li mjere vrijediti. Domaća potražnja u NRK-u uistinu neće moći prihvatiti rezervne kapacitete i tržište EU-a jedino je veliko tržište na koje se prekomjerni kapacitet mogu izvesti. Tržište EU-a uistinu je privlačno tržište za kineski uvoz jer su cijene naplaćene kupcima u EU-u u prosjeku više od onih naplaćenih kupcima trećih zemalja. Interes kineskih izvoznika za tržište EU-a također potvrđuju prethodne prakse izbjegavanja mjera.
(88)
Stoga je zaključeno da postoji vjerojatnost nastavka dampinga.
E. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(89)
Tri proizvođača Unije, podnositelji zahtjeva, odgovorili su na upitnik i u potpunosti surađivali tijekom ispitnog postupka. Proizvodnja podnositelja zahtjeva čini ukupnu proizvodnju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
F. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Uvodna napomena
(90)
Posebne podatke povezane s industrijom Unije i potrošnjom bilo je potrebno indeksirati, prema članku 19. Osnovne uredbe, s obzirom na to da industriju Unije čine samo tri proizvođača od kojih dva pripadaju istoj grupaciji. Bilo je potrebno prilagoditi podatke Eurostata kako bi se uzeli u obzir podaci vezano uz koje su zemlje članice zatražile povjerljiv tretman u odnosu na njihov uvoz silicija, i zbog toga ih bilo potrebno indeksirati.
2. Potrošnja Unije
Tablica 1.
Potrošnja Unije (na temelju obujma prodaje)
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
115
118
121
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
15 %
3 %
3 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik i prilagođeni statistički podaci Eurostata.
(91)
Potrošnja Unije temeljila se na kombiniranom obujmu prodaje industrije Unije u Uniji i obujma uvoza iz trećih zemalja, na temelju prilagođenih statističkih podataka Eurostata.
(92)
Na toj osnovi i kako je prikazano u gornjoj tablici 1., potrošnja Unije znatno je porasla tijekom razmatranog razdoblja, odnosno za 21 %.
3. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz NRK-a
Tablica 2.
Uvoz iz NRK-a u smislu obujma, tržišnog udjela i uvozne cijene
Indeksi
2005.
2006.
2007.
RRIP
Obujam uvoza
100
183
168
213
Tržišni udio
100
159
143
176
Uvozna cijena CIF eur/tona
100
106
120
188
Izvor: Prilagođeni statistički podaci Eurostata.
(93)
Za vrijeme razmatranog razdoblja obujam uvoza iz NRK-a porastao je za 113 %, dok se potrošnja u Uniji povećala za 21 %. Brojke uključuju uvoz silicija iz Republike Koreje s obzirom na to da su 2007. mjere, nakon postupka sprječavanja izbjegavanja mjera, proširene na tu zemlju. Usprkos antidampinškim mjerama na snazi, kineski tržišni udio povećao se za 76 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja i znatno je veći od tržišnog udjela od 3,9 % iz 2002., odnosno razdoblja prethodnog ispitnog postupka. Međutim, velika većina, odnosno oko 90 % količina uvezenih iz NRK-a, bila je uključena u režim unutarnje prerade s odgođenim plaćanjem pristojba.
(94)
Prosječne uvozne cijene iz NRK-a povećale su se za 88 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, veće povećanje cijena dogodilo se između 2007. i RRIP-a.
(95)
Prosječna cijena franko tvornica industrije Unije uspoređena je s prosječnim uvoznim cijenama CIF na granici Unije. Cijene su dobivene iz prilagođenih podataka Eurostata i uključivale su troškove nakon uvoza, carinske i antidampinške pristojbe. Usporedba je pokazala da kineske uvozne cijene nisu snizile prodajnu cijenu industrije Unije tijekom RRIP-a. Prosječne kineske uvozne cijene također su uključivale prodaju kineskog silicija namijenjenog za unutarnju proizvodnju. Valja napomenuti da su cijene silicija namijenjenog za unutarnju proizvodnju, koje predstavljaju većinu kineskog uvoza, u prosjeku bile 15 % više tijekom RRIP-a od cijena silicija za slobodan promet.
(96)
Na temelju gore navedenog pokazalo se da bi, da mjere nisu bile na snazi, kineske uvozne cijene za količine namijenjene za slobodan promet snizile cijene industrije Unije za 12 %.
4. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja
Tablica 3.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja (obujam)
Indeksi
2005.
2006.
2007.
RRIP
Norveška
100
114
100
113
Brazil
100
113
123
93
Rusija
100
39
114
116
Bosna i Hercegovina
100
202
165
174
Ostale treće zemlje
100
110
101
118
Ukupno
100
112
112
110
Tržišni udio
100
97
95
91
Izvor: Eurostat.
Tablica 4.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja (prosječne cijene)
Indeksi
2005.
2006.
2007
RRIP
Norveška
100
93
101
128
Brazil
100
98
108
149
Rusija
100
130
116
170
Bosna i Hercegovina
100
102
116
163
Ostale treće zemlje
100
112
116
119
Ukupno
100
100
108
145
Izvor: Eurostat.
(97)
Dok se ukupan obujam uvoza iz trećih zemalja, osim NRK-a i Republike Koreje, povećao za 10 % tijekom razmatranog razdoblja, tržišni udio navedenog uvoza smanjio se za devet postotnih bodova tijekom RRIP-a. Glavni izvoznici u Uniju bili su Brazil, Norveška i Rusija, dok je Bosna i Hercegovina bila novi izvor opskrbe.
(98)
Cijene uvoza iz dotičnih zemalja povećale su se za 45 % tijekom razmatranog razdoblja. U prosjeku su bile 15 % više od kineskih cijena, osim tijekom RRIP-a kad su bile 5 % niže.
5. Gospodarsko stanje industrije Unije
5.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Tablica 5.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta Unije
Indeks
2005.
2006.
2007.
RRIP
Proizvodnja
100
94
108
107
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-6 %
14 %
0 %
Proizvodni kapacitet
100
102
112
114
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
2 %
11 %
2 %
Iskorištenost kapaciteta
100
92
96
94
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-8 %
3 %
-2 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(99)
Proizvodnja industrije Unije povećala se za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Proizvodni kapacitet industrije Unije upućivao je na cjelokupno povećanje od 14 % tijekom razmatranog razdoblja kao rezultat ulaganja. Međutim, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Navedeni razvoj valja razmatrati u kontekstu znatnog povećanja potrošnje Unije za 21 % tijekom istog razdoblja.
5.2. Zalihe
Tablica 6.
Zalihe
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
91
82
82
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-9 %
-9 %
0 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(100)
Zalihe su se povećale za 18 % tijekom razmatranog razdoblja. Uzrok je bila velika potražnja, posebno tijekom 2007. i RRIP-a, izuzetno povoljnih razdoblja unutar gospodarskog ciklusa. Zalihe u 2005. predstavljale su oko 27 % obujma prodaje industrije Unije u EU-u, a tijekom RRIP-a pale su na 19 % obujma prodaje u EU.
5.3. Prodaja, tržišni udio i cijene
Tablica 7.
Obujam i vrijednosti prodaje
2005.
2006.
2007.
RRIP
Prodaja prema obujmu (indeks)
100
103
116
118
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
3 %
13 %
2 %
Prodaja prema vrijednosti (indeks)
100
105
132
178
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
5 %
27 %
45 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
Tablica 8.
Tržišni udio industrije Unije
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
89
98
98
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-11 %
9 %
-1 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik, prilagođeni statistički podaci Eurostata.
Tablica 9.
Jedinične prodajne cijene industrije Unije
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
102
114
150
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
2 %
12 %
37 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(101)
Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 18 % tijekom razmatranog razdoblja. Istovremeno, vrijednost prodaje povećala se za 78 %, a 2007. i tijekom RRIP-a zabilježena su značajna povećanja, kao rezultat povećane potražnje na tržištu silicija. Međutim, tržišni udio industrije Unije smanjio se za dva postotna boda tijekom RRIP-a. Smanjenje tržišnog udjela industrije Unije kao i smanjenje njezine iskoristivosti kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja kako je navedeno u uvodnoj izjavi 99. pokazali su da industrija Unije nije uspjela u potpunosti iskoristiti povećanu potražnju i potrošnju na tržištu silicija, posebno u smislu tržišnog udjela.
(102)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije znatno su porasle 2007. i tijekom RRIP-a jer je tijekom navedene dvije godine tržištem silicija vladala velika potražnja što je dovelo do izuzetno visokih cijena. Tijekom razmatranog razdoblja prosječne cijene industrije Unije povećale su se za 50 %. Znatno povećanje prodajnih cijena, zajedno s manjim povećanjem troškova proizvodnje, imalo je značajnu ulogu u popriličnom poboljšanju financijskog položaja industrije Unije.
5.4. Čimbenici koji utječu na cijene Unije
(103)
Velika potražnja tijekom cjelokupnog razmatranog razdoblja dovela je do značajnog povećanja cijena. Razine cijena uvoza iz trećih zemalja, uključujući NRK, pratile su isti trend povećanja kao cijene industrije Unije.
(104)
Tijekom razmatranog razdoblja prosječni jedinični trošak proizvodnje povećao se za 21 % dok je odgovarajuće povećanje prosječne jedinične prodajne cijene iznosilo 50 %.
5.5. Zaposlenost, produktivnost i plaće
Tablica 10.
Zaposlenost
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
93
91
100
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-7 %
-2 %
9 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
Tablica 11.
Produktivnost
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
101
119
108
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
1 %
18 %
-11 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
Tablica 12.
Plaće (EUR/zaposleniku)
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
94
107
117
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-6 %
13 %
10 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(105)
Zaposlenost je ostala stabilna tijekom cjelokupnog razmatranog razdoblja, a prosječne su plaće porasle za 17 %. Produktivnost se povećala za 8 % tijekom istog razdoblja kao rezultat povećanja obujma proizvodnje.
5.6. Profitabilnost
Tablica 13.
Profitabilnost
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
161
389
671
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
61 %
228 %
282 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(106)
Profitabilnost industrije Unije porasla je gotovo šest puta od 2005. do RRIP-a, dosegnuvši visoku razinu tijekom RRIP-a. Navedena povećana dobit tijekom 2007. i RRIP-a rezultat je povećanih prodajnih cijena temeljenih na velikoj potražnji na tržištu silicija kao rezultat prevladavajućih, izuzetno povoljnih, gospodarskih uvjeta. Do navedenog je došlo usprkos povećanju troškova proizvodnje od 21 % tijekom tog razdoblja.
5.7. Ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
Tablica 14.
Ulaganja i povrat ulaganja
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
135
310
717
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
35 %
174 %
408 %
Povrat ulaganja (ROI)
7 %
14 %
47 %
96 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(107)
Ulaganja su znatno porasla tijekom razmatranog razdoblja, odnosno šest puta, što je odgovaralo iznosu od otprilike 30 % ostvarene dobiti. Industrija Unije pokazala je posvećenost tržištu silicija u Uniji s obzirom da su ulaganja bila povezana s povećanjima proizvodnog kapaciteta, bilo kroz postavljanje novih ili unaprjeđenje postojećih strojeva. Uz to, ulagala je u metalurški proces silicija visoke čistoće radi korištenja u industrijama solarne energije. Navedeni novi proizvod velikog je potencijala za budućnost.
(108)
Ispitni je postupak, također, pokazao da se povrat ulaganja, tj. neto dobit prije oporezivanja proizvoda izražena kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne imovine pripisane proizvodu, smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Ispitni postupak nije otkrio dokaze o velikim problemima industrije Unije vezanima uz prikupljanje kapitala.
5.8. Novčani tok
Tablica 15.
Novčani tok
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
114
348
672
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
14 %
233 %
325 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(109)
Novčani je tok pratio sličan pozitivan trend prema profitabilnosti, znatno se povećavši tijekom razmatranog razdoblja.
5.9. Rast
(110)
Za vrijeme razmatranog razdoblja industrija Unije nije uspjela u potpunosti iskoristiti značajan rast potrošnje uz proizvodnju temeljenu na 80 % njezinog kapaciteta te je izgubila dva postotna boda tržišnog udjela. Usprkos mjerama na snazi, kineski uvoz uglavnom je pokrivao povećanje potrošnje s ogromnim količinama uključenim u sustav unutarnje proizvodnje.
5.10. Visina dampinške marže
(111)
Tijekom RRIP-a, usprkos mjerama na snazi, značajan damping se nastavio, iako na nižoj razini od one utvrđene tijekom početnog ispitnog postupka, temeljen na podacima dobivenima od jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje i kojem je odobren IT i izračunima koji se temelje na dostupnim činjenicama.
5.11. Oporavak od učinaka prošlog dampinga
(112)
Industrija Unije, u pozitivnim gospodarskim okvirima, uspjela se oporaviti od prošlog dampinga, posebno u smislu obujma prodaje, prodajnih cijena i profitabilnosti. Međutim, podsjeća se da je dampinška marža ostala prilično visoka.
5.12. Izvozna aktivnost industrije Unije
Tablica 16.
Obujam izvoza industrije Unije
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
72
168
27
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-28 %
96 %
- 141 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(113)
Izvoz silicija industrije Unije smanjio se za više od pola tijekom razmatranog razdoblja, uglavnom RRIP-a. Iako bi se u smislu usporedbe to moglo smatrati dramatičnim, u apsolutnom smislu manje je značajno jer industrija Unije nije usmjerena k izvozu. Proizvođači Unije snažno su orijentirani na tržište Unije. Međutim, valja napomenuti da neki od proizvođača Unije imaju povezana trgovačka društva izvan Unije koja proizvode i prodaju na tim tržištima, smanjujući time potrebu za izvozom iz Unije.
5.13. Zaključak o stanju industrije Unije
(114)
Antidampinške mjere nedvojbeno su imale pozitivan utjecaj na stanje industrije Unije. Tijekom razmatranog razdoblja, svi su glavni pokazatelji štete, poput proizvodnje, zaliha, obujma prodaje, prodajnih cijena, ulaganja, profitabilnosti i novčanog toka, pokazali pozitivan razvoj. Dobit ostvarena tijekom RRIP-a upućuje na to da se navedeno dogodilo tijekom izuzetno povoljnog razdoblja gospodarskog ciklusa.
(115)
Vezano uz tržišni udio industrije Unije, blagi trend smanjenja mogao bi ukazivati na štetu u smislu da, usprkos dostupnom proizvodnom kapacitetu, industrija Unije nije uspjela iskoristiti povećanje potrošnje.
(116)
Kao zaključak, s obzirom na pozitivan razvoj pokazatelja koji se odnose na industriju Unije, smatra se da industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja Unije nije pretrpjela materijalnu štetu. Stoga je ispitano bi li došlo do ponavljanja štete u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
G. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Sažetak analize vjerojatnosti nastavka dampinga i ponavljanja štetnog dampinga
(117)
Podsjeća se da je usprkos mjerama na snazi kineski uvoz znatno porastao i preuzeo veći dio tržišnog udjela izgubljenog zbog uvoza iz trećih zemalja. Proizvođači izvoznici iz NRK-a nastavili su s dampingom na visokim razinama. Na temelju toga može se lako pretpostaviti da će Kina nastaviti s dampingom. Osim toga, tijekom RRIP-a, da mjere nisu bile na snazi, kineske bi uvozne cijene za količine namijenjene za slobodan promet snizile cijene industrije Unije za 12 %.
(118)
Također se napominje da su 2007., nakon postupka sprječavanja izbjegavanja mjera, mjere proširene na uvoz silicija iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne. Produljenje mjera imalo je pozitivan učinak, jer je uvoz silicija iz Republike Koreje naglo pao.
(119)
Ispitni je postupak pokazao da su kineski proizvođači imali znatne količine rezervnih kapaciteta tijekom RRIP-a, odnosno približno 540 000 tona. Usprkos očekivanom porastu potražnje u NRK-u, očekuje se da će se prekomjerni kapaciteti, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 74., zadržati narednih godina.
(120)
Kako je prethodno navedeno, tržište Unije glavno je tržište NRK-a s obzirom na to da drugo glavno izvozno tržište, SAD, ima na snazi visoke antidampinške mjere protiv NRK-a i time je gotovo nedostupno kineskim izvoznicima.
(121)
Kineske uvozne cijene u prosjeku su bile niže od uvoznih cijena trećih zemalja za 15 % i samo su tijekom RRIP-a bile više za 5 %. S obzirom na interes kineskih proizvođača izvoznika za tržište Unije očekuje se da bi, prestanu li mjere vrijediti, ogromne količine izvoza po cijenama nižim od cijena trećih zemalja bile usmjerene prema tržištu Unije i time uzrokovale izuzetno veliko smanjenje cijena.
(122)
EUSMET je tvrdio da bi uvoz iz trećih zemalja koji čini 56 % tržišnog udjela u usporedbi s relativno niskim tržišnim udjelom kineskog uvoza imao značajniji učinak na tržišni udio proizvođača Unije tijekom RRIP-a s obzirom na to da su cijene uvoza iz trećih zemalja bile 5 % niže od kineskih. U tom je pogledu utvrđeno da, usprkos cijenama uvoza iz trećih zemalja koje su tijekom RRIP-a bile niže 5 % od cijena uvoza iz NRK-a, tržišni udio prijašnjeg uvoza smanjio se za 4 % između 2007. i tijekom RRIP-a u usporedbi s povećanjem tržišnog udjela uvoza iz NRK-a od 34 % (vidjeti prethodno navedene tablice 2. i 3.). Tijekom istog razdoblja tržišni je udio industrije Unije bio stabilan. U tim se okolnostima ne može zaključiti da je uvoz iz trećih zemalja imao značajan učinak na tržišni udio industrije Unije tijekom RRIP-a.
(123)
Tvrdilo se da Komisija prilikom procjene vjerojatnosti razvoja kineskih izvoznih cijena nije u obzir uzela vjerojatno povećanje troškova proizvodnje, temeljeno na višim troškovima električne energije, nedostatku izvora energije, povećanim troškovima ulaganja, većom inflacijom, povećanjem cijena sirovina i troškovima međunarodnog prijevoza. Čak i kad bi se troškovi električne energije u Kini povećali, oni ne čine jedini bitan element troškova. Štoviše, nije bilo naznaka vezanih uz raspon takvog povećanja i njegovog točnog učinka na ukupni trošak i posljedične prodajne cijene. Ostali su elementi ili isključivo spekulativni i/ili nisu bili dovoljno utemeljeni ili količinski određeni da bi se na temelju njih došlo do smislenih zaključaka. Također valja napomenuti da je pogrešno pretpostaviti da se izvozne cijene nužno temelje na razini troška proizvodnje s obzirom na to da ostali čimbenici, poput vladinih politika ili pitanja ponude i potražnje, također mogu utjecati na razinu cijena.
(124)
Također je utvrđeno da su na tržištima trećih zemalja na kojima antidampinške mjere nisu na snazi, kineske izvozne cijene tijekom RRIP-a bile na razinama nižim od cijena izvoza u Uniju.
(125)
Stoga je zaključeno da nastavak dampinga postoji kao i vjerojatnost povećanog obujma dampinškog uvoza koji bi, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, uzrokovao pritisak smanjenja cijena u Uniji, barem kratkoročno. Na temelju gore navedenog, pretpostavlja se da cijene NRK-a neće rasti. Posljedično, postoji vjerojatnost ponavljanja štete jer bi to imalo negativan učinak na profitabilnost industrije Unije i njezin financijski oporavak zabilježen tijekom RRIP-a.
2. Učinak dampinškog uvoza na industriju Unije - pokazatelji i vjerojatni razvoj tijekom razdoblja nakon RRIP-a
(126)
Tijekom razdoblja povećanja potrošnje, tržišni udio industrije Unije i tržišni udio uvoza iz trećih zemalja smanjili su se, dok je tržišni udio kineskog uvoza znatno porastao. S obzirom na navedene različite pokazatelje (odnosno, cjelokupni oporavak industrije Unije, osim gubitka tržišnog udjela) i činjenicu da je RRIP bio izuzetno povoljno razdoblje gospodarskog ciklusa, ispitan je razvoj nakon RRIP-a da bi se dobila jasnija slika vjerojatnih budućih kretanja. Također se podsjeća da bi na povećanje vjerojatnosti ponavljanja štete uzrokovane pritiskom radi smanjenja cijena mogla utjecati i evolucija globalnog gospodarstva i njegovih učinaka na potražnju i potrošnju.
(127)
Na temelju prilagođenih podataka Eurostata i podataka koje je osigurala industrija Unije vezanih uz razvoj obujma prodaje i cijena u Uniji od siječnja 2009. do rujna 2009., vidljiv je jasan i stalan trend smanjenja obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije. Obujam prodaje iznosio je 52 % količine prodane tijekom istih devet mjeseci 2008. iako su prosječne prodajne cijene, zbog dugoročnih ugovora i smanjenja proizvodnje, ostale na istoj razini kao u 2008.
(128)
Što se tiče profitabilnosti industrije Unije, zabilježena su znatna negativna kretanja. Razine dobiti stalno su se smanjivale i pale su na nisku razinu, čak ispod 6,5 % ciljane dobiti određene tijekom početnog ispitnog postupka.
(129)
Napominje se da se potražnja u Uniji zbog globalne gospodarske krize znatno smanjila. To je imalo negativan učinak na obujam prodaje i profitabilnost na tržištu Unije. Financijski se položaj industrije Unije pogoršao što industriju Unije čini još osjetljivijom. U tim okolnostima industrija Unije nije u položaju u kojem bi mogla prevladati negativan učinak povećanog dampinškog uvoza iz NRK-a. Taj će položaj, zbog pritiska navedenog uvoza, vjerojatno dodatno oslabjeti.
(130)
Kineski uvoz smanjio se u smislu obujma i cijena, s tim da je značajnije bilo smanjenje obujma. Kineske uvozne cijene smanjile su se više od cijena industrije Unije (8 % u odnosu na 2 %). Tijekom razdoblja nakon RRIP-a nije zabilježeno snižavanje prodajnih ili ciljnih cijena. Međutim, da mjere nisu bile na snazi, kineske uvozne cijene snizile bi prodajne cijene industrije Unije za 3 %, a ciljane bi se cijene smanjile za 11 %. Osim toga, utvrđeno je da bi, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, uvozne cijene količina namijenjenih za slobodno tržište snizile prodajne cijene industrije Unije za 22 %, a snižavanje ciljanih cijena bi iznosilo do 38 %.
(131)
Također je utvrđeno da su kineske izvozne cijene na tržištima trećih zemalja koja nisu zaštićena antidampinškim mjerama bile na znatno nižim razinama od cijena izvoza u Uniju u usporedbi s cijenama tijekom RRIP-a, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 123. To pokazuje da se u vremenu gospodarskog pada pritisak radi smanjenja cijena povećava.
(132)
Na temelju gore navedenog i s obzirom na očit trend slabljenja financijskog položaja industrije Unije, zaključeno je da je ponavljanje štete vjerojatno u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
3. Zaključci o vjerojatnosti ponavljanja štete
(133)
Smatra se da bi se, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, dampinški uvoz iz NRK-a u Uniju vjerojatno znatno povećao, što bi prouzročilo pritisak radi smanjenja cijena. Takva bi situacija ugrozila značajna ulaganja industrije Unije u razvoj i poboljšanje njezine proizvodnje te razvoj nove proizvodnje solarnog silicija koji predstavlja buduće tržište. Štoviše, vjerojatnost ponavljanja štete povećava nedavni gospodarski pad.
H. INTERES UNIJE
1. Uvodna napomena
(134)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li nastavak postojećih antidampinških mjera bio protivan interesu Unije u cijelosti. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih interesa uključenih stranaka, tj. interesa industrije Unije, uvoznika/trgovaca i korisnika dotičnog proizvoda.
(135)
Podsjeća se da se tijekom prijašnjih revizija uvođenje mjera nije smatralo protivnim interesu Unije. Nadalje, s obzirom na to da je ovaj ispitni postupak revizija nakon isteka mjere, potrebne su analiza stanja u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi i procjena svakog nepotrebnog negativnog utjecaja važećih antidampinških mjera na dotične stranke.
(136)
U tom je pogledu ispitano postoje li utemeljeni razlozi koji bi doveli do zaključka da primjenjivanje mjera u ovom specifičnom slučaju nije u interesu Unije, usprkos gore navedenim zaključcima vezanima uz vjerojatnost nastavka dampinga i vjerojatnost ponavljanja štete.
2. Interes industrije Unije
(137)
Podsjeća se da su visoke profitne marže ostvarene 2007. i tijekom RRIP-a bile rezultat povećanja prodajnih cijena. Nastavak navedenog čimbenika ne očekuje se u narednim godinama.
(138)
Industrija Unije dokazala je da je održiva i konkurentna industrija koja se može prilagoditi promjenjivim tržišnim uvjetima. To je posebno potvrdio pozitivan razvoj svih glavnih pokazatelja šteta tijekom razmatranog razdoblja. Nastavak uvođenja mjera od posljednje revizije nakon isteka mjera doprinio je uspostavi prijašnjeg financijskog položaja industrije Unije, a posebno razina cijena na tržištu Unije.
(139)
Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije pokazala je svoju usmjerenost na tržište silicija u Uniji i znatno unaprijedila svoju učinkovitost. Industrija Unije izvršila je znatna ulaganja u povećanje svog proizvodnog kapaciteta i razvoj istraživanja i tehnologije vezanih uz metalurški proces proizvodnje silicija visoke čistoće za industrije solarne energije.
(140)
Tržište solarnog silicija novo je tržište sa sjajnim izgledima za budućnost s obzirom na očekivani porast korištenja solarne energije u narednim godinama. Stoga je sudjelovanje na tom novom tržištu presudno za industriju Unije. U tom pogledu, dva proizvođača Unije planiraju izgradnju dva nova pogona za solarni silicij u Uniji kojima bi se pokrio dio tržišta Unije. Valja napomenuti da ulaganja izvršena u ovu novu tržišnu nišu uvelike ovise o postojanju tradicionalne proizvodnje silicija u EU, glavne sirovine korištene za proizvodnju solarnog silicija.
(141)
Štoviše, jedan od proizvođača Unije najavio je planove ulaganja u nova postrojenja u NRK-u radi pokrivanja očekivanog porasta potrebe za tradicionalnim i solarnim silicijem na kineskom tržištu.
(142)
Kako je prethodno navedeno, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, ponavljanje štete vrlo je vjerojatno i ugrozilo bi nedavna ulaganja industrije Unije. Stoga je u interesu industrije Unije da mjere zaštite od dampinškog uvoza iz NRK-a ostanu na snazi.
3. Interesi nepovezanih uvoznika/trgovaca
(143)
Komisija je poslala upitnike svim poznatim nepovezanim uvoznicima/trgovcima. Primljeni su odgovori dva nepovezana uvoznika koji su također korisnici dotičnog proizvoda. Komentari navedenih trgovačkih društava razmatrani su u odjeljku o interesima korisnika u nastavku. Jedan se uvoznik/trgovac javio, no nije odgovorio na upitnik.
(144)
S obzirom na činjenicu da, osim dobavljanja proizvoda iz NRK-a, uvoznici također mogu nabaviti silicij od proizvođača Unije i izvora uz trećih zemalja oslobođenih antidampinških pristojba, poput Norveške i Brazila, koji obuhvaćaju više od 56 % tržišnog udjela Unije, smatra se da je konkurencija na tržištu Unije osigurana.
(145)
Na temelju prethodno navedenog i s obzirom na nedostatak suradnje trgovaca ili bilo kojeg pokazatelja koji bi ukazao na suprotno, zaključeno je da trenutačne mjere koje su na snazi nemaju znatan negativan učinak na njihov financijski položaj i da nastavak uvođenja mjera neće utjecati na uvoznike.
4. Interesi korisnikâ
(146)
Podsjeća se da je EUSMET, udruženje korisnika u kemijskom sektoru, podnio zahtjev za trenutačnom privremenom revizijom ograničenom na damping. Komisija je poslala upitnike svim poznatim nepovezanim korisnicima i njihovim udruženjima. Dvanaest korisnika surađivalo je u ispitnom postupku, od kojih su neki bili glavni uvoznici kineskog silicija uključeni u sustav unutarnje proizvodnje. Osim toga, još je jedno udruženje korisnika sudjelovalo dostavivši komentare.
(147)
Glavni industrijski korisnici silicija u Uniji su kemijska industrija i industrija aluminija koje predstavljaju 60 %, odnosno 40 % potrošnje Unije.
(148)
U kemijskoj je industriji silicij glavna sirovina korištena za proizvodnju silikona čitavog niza različitih namjena, posebno u automobilskoj i građevinskoj industriji, te polisilikona koji se koristi u elektronici i industriji solarne energije. Omjer silicija u trošku proizvodnje različitih vrsta silikona i polisilikona varirao je od 2 % do 35 % ovisno o proizvodnom procesu svake vrste proizvoda na kraju proizvodnog lanca. Međutim, u prosjeku je omjer silicija u ukupnom trošku proizvodnje silikona iznosio između 11 % i 21 %, a polisilikona između 2 % i 10 %. Uz antidampinšku pristojbu od 19 %, učinak na trošak proizvodnje korisnika iz kemijske industrije koji dobavljaju sav silicij iz NRK-a procjenjuje se na između 2 % i 4 %. Učinak na ostale korisnike iz kemijske industrije bit će manji.
(149)
Pojedina trgovačka društva iz kemijske industrije koja surađuju u ispitnom postupku bila su glavni uvoznici kineskog silicija uključeni u sustav unutarnje proizvodnje i, stoga, su bila oslobođena antidampinških pristojba. Međutim, tvrdila su da ne mogu prihvatiti pristojbu niti je prenijeti na svoje kupce te da sustav unutarnje proizvodnje nije uklonio teret koji su uzrokovale mjere na snazi jer su za opterećujuće carinske i ostale administrativne postupke morali izdvojiti značajne resurse. Štoviše, smatrali su da ih se prisiljava da ulažu u nova postrojenja u NRK-u da bi bili blizu izvora jeftinih sirovina te da bi bili konkurentniji na azijskom tržištu.
(150)
U industriji aluminija silicij je također važna sirovina za proizvodnju lijevanih legura u rafinerijama aluminija. Te se legure uglavnom koriste u automobilskoj i građevinskoj industriji. Omjer silicija u njihovom trošku proizvodnje varirao je od 8 % do 10 % ovisno o kvaliteti korištenih ostataka koji već sadrže silicij. Većina rafinerija aluminija koje surađuju u ispitnom postupku kupile su silicij od ostalih trećih zemalja koje ne podliježu antidampinškim pristojbama zbog toga što su njihovi proizvodi uglavnom namijenjeni za tržište Unije i, stoga, ne mogu koristiti sustav unutarnje proizvodnje. Uz antidampinšku pristojbu od 19 %, učinak na trošak proizvodnje korisnika iz industrije aluminija koji dobavljaju sav silicij iz NRK-a procjenjuje se na otprilike 2 %. Učinak na ostale korisnike iz industrije aluminija bit će manji. Ispitni je postupak pokazao da profitabilnost rafinerija aluminija nije bila posebno visoka i, stoga, povećanje cijena silicija, zbog njihove ograničene marže, ima negativan učinak na njihovu dobit.
(151)
Kemijska industrija ima oko 14 000 zaposlenika, a industrija aluminija 6 000 zaposlenika. Tijekom razmatranog razdoblja zaposlenost u kemijskoj industriji porasla je za 8 %, dok je u industriji aluminija ostala nepromijenjena.
(152)
Svi se korisnici snažno protive nastavku uvođenja mjera navodeći da su mjere predugo na snazi, da su na umjetan način povećale razinu cijena silicija na tržištu Unije neovisno o podrijetlu te da industriji Unije tijekom RRIP-a nije načinjena šteta. Međutim, u pogledu izuzetno visokog tržišnog udjela kineskih izvoznika silicija namijenjenog unutarnjoj proizvodnji i konkurenciji za silicij namijenjen za slobodan promet, ova izjava nije utemeljena. Iako je uistinu utvrđeno da industrija Unije većim dijelom nije pretrpjela štetu, unutar revizije nakon isteka mjere valja razmotriti pitanje vjerojatnosti ponovnog pojavljivanja štete. U skladu s gore navedenim (posebno vidjeti uvodnu izjavu 133.), takva je vjerojatnost utvrđena u ovom slučaju.
(153)
EUSMET je tvrdio da je tijekom RRIP-a došlo do nedostatka silicija na tržištu Unije što je naveo u tvrdnji da proizvođači trećih zemalja nisu ispunili narudžbe nekih njegovih članova. Međutim, navedena tvrdnja nije utemeljena. Prilikom procjene dostupnog kapaciteta na tržištu, EUSMET je uzeo u obzir samo kapacitet proizvođača Unije,bez uvoza iz trećih zemalja, uključujući Kinu, uključenih u sustav unutarnje proizvodnje. Stoga je zaključeno da nedostatka nije bilo i da se potražnja na tržištu mogla zadovoljiti na temelju prodaje industrije Unije i obujma uvoza.
(154)
EUSMET je također tvrdio da industrija Unije namjerno ograničava proizvodnju kroz sezonske prekide i na taj način ograničava prodaju na tržištu Unije kako bi kontrolirala prodajne cijene. Jedan se proizvođač iz Unije odlučio za prekid proizvodnje, no tijekom tih razdoblja imao je dovoljne zalihe za opskrbu svojih kupaca sukladno njihovim važećim dugoročnim ugovorima. Drugi je proizvođač iz Unije u određenoj mjeri smanjio proizvodnju, no samo tijekom razdoblja nakon RRIP-a i to se nije ponovilo. Stoga se tvrdnja EUSMET-a, da su prekidi namijenjeni kontroli cijena, smatra neutemeljenom.
(155)
Korisnici, razumljivo, žele imati slobodan pristup jeftinim sirovinama da bi bilo što konkurentniji. Slobodnu nabavu smatraju presudnom s obzirom na to da će, prema njihovom mišljenju, neograničen pristup siliciju u budućnosti postati važnijim s obzirom na očekivani porast potražnje silicija u 2013., uvelike povezanim s projektima solarne energije. EUSMET je tvrdio da će se navodni nedostatak povećati s očekivanim porastom potražnje na tržištu silicija u Uniji u godinama do 2013. Međutim, brojke na temelju kojih su donesene pretpostavke ukazuju na to da će potrošnja Unije čak i 2013. biti na nižoj razini od one tijekom razmatranog razdoblja. Stoga nema razloga da se buduća potražnja za silicijem ne ispuni. Osim toga, sloboda nabave ne može sama za sebe opravdati prihvaćanje dampinških praksa. Konkurencija na tržištu Unije zahtijeva jednake uvjete sudjelovanja za sve gospodarske subjekte.
(156)
Korisnici iz kemijske industrije također su naglasili da će industrija Unije ostati bitan izvor opskrbe jer jamči kratkoročnu dostupnost dotičnog proizvoda, pouzdanu opskrbu i proizvod više razine kvalitete od kineskih.
(157)
Ipak, ispitni je postupak pokazao da mjere na snazi nisu imale značajne negativne učinke na njihovo poslovanje. Neki su korisnici iz kemijske industrije povećali svoj uvoz silicija iz NKR-a tijekom razmatranog razdoblja i većina ih se nalazila u dobrom financijskom položaju. Ukratko, smatralo se, kao i u slučaju prethodnih revizija nakon isteka mjere, da nastavak uvođenja mjera ne bi imao značajan negativan učinak na industrijske korisnike, pri čemu treba imati na umu da bi se razina predloženih mjera znatno smanjila.
5. Zaključak o interesu Unije
(158)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da ne postoje utemeljeni razlozi protiv zadržavanja važećih antidampinških mjera.
Ι. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(159)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera, no na nižim razinama. Nakon objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara i zahtjeva. Odgovarajuće predane izjave su analizirane, no nisu dovele do promjene bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno zadržati antidampinške mjere.
(160)
Kao rezultat privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe i prema članku 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, antidampinšku pristojbu valja uvesti na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od marže štete na kojoj se temelje mjere na snazi i dampinške marže utvrđene tijekom trenutačne revizije.
(161)
Zbog toga će se mjere postaviti na razini utvrđene dampinške marže, odnosno 16,3 % za jedino trgovačko društvo kojem je odobren IT i do 19,0 % za sva ostala trgovačka društva.
(162)
Na toj osnovi, mjere proširene Uredbom Vijeća (EZ) br. 42/2007 (13) na uvoz silicija poslanog iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne, nakon ispitnog postupka u skladu s člankom 13. Osnovne uredbe, valja zadržati, no na razinama navedenim u uvodnoj izjavi 161.
(163)
Izvoznike u Republici Koreji koji razmatraju dostavljanje zahtjeva za izuzeće od proširene antidampinške pristojbe prema članku 13. stavku 4. Osnovne uredbe zatražit će se da dostave ispunjeni upitnik kako bi se Komisiji omogućilo utvrđivanje opravdanosti izuzeća. Takvo izuzeće može se dodijeliti nakon ocjene stanja dotičnog proizvoda na tržištu, proizvodnog kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta, nabave i prodaje te vjerojatnosti nastavljanja praksa za koje nema dostatnog valjanog razloga ili gospodarske opravdanosti i dokaza o dampingu. Komisija bi u uobičajenim uvjetima obavila posjet radi provjere na licu mjesta. Zahtjev bi se trebao uputiti izravno Komisiji, sa svim odgovarajućim podacima, posebno o svim promjenama aktivnosti trgovačkog društva koje su povezane s proizvodnjom i prodajom razmatranog proizvoda,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz silicija koji trenutačno obuhvaćan oznakom KN 2804 69 00, podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Sva ostala trgovačka društva
19 %
A999
3. Zadržava se proširenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz iz „svih ostalih trgovačkih društava” u Narodnoj Republici Kini (tj. 19 %), na uvoz proizvoda opisanog u stavku 1., poslanog iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne, (oznaka TARIC 2804690010).
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Zahtjevi za izuzeće od pristojbe proširene člankom 1. stavkom 3. trebaju biti u pisanom obliku na jednom od službenih jezika Unije i treba ih potpisati osoba ovlaštena za zastupanje podnositelja zahtjeva.
2. Zahtjev treba poslati na sljedeću adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Faks: +32 22956505
3. U skladu s člankom 13. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009., Komisija, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, može odlukom odobriti izuzeće uvoza iz trgovačkih društava, koja ne izbjegavaju antidampinške mjere uvedene navedenom Uredbom, od proširene pristojbe navedene u članku 1. stavku 3.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije i ostaje na snazi pet godina.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 25. svibnja 2010.