KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 22. marts 2012
om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien
(2012/163/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 9,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Indledning
(1)
Den 13. maj 2011 offentliggjorde Europa-Kommissionen ("Kommissionen") en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) ("indledningsmeddelelsen") om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse skruer, bolte og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien ("den pågældende vare").
(2)
Samme dag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af visse skruer, bolte og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien og indledte en separat undersøgelse.
(3)
Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 31. marts 2011 af European Industrial Fasteners Institute (EIFI - "klageren") på vegne af producenter, der tegnede sig for mere end 25 % af den samlede produktion i Unionen af visse skruer, bolte og lignende varer af rustfrit stål. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(4)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kendte importører, brugere, som den vidste var berørt, og de indiske myndigheder om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(5)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
1.2.1. Stikprøver af eksporterende producenter i Indien
(6)
På baggrund af det store antal eksporterende producenter i Indien blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1.
(7)
For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at udtage en stikprøve og i givet fald gøre dette, blev eksporterende producenter i Indien anmodet om at give sig til kende senest 15 dage fra datoen for indledningen af undersøgelsen og afgive grundlæggende oplysninger om deres eksport- og hjemmemarkedssalg og deres nøjagtige aktiviteter i forbindelse med produktion og salg af den pågældende vare samt oplyse navnene på alle de med dem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der var involveret i produktion og salg af den pågældende vare i perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP").
(8)
I alt fem eksporterende producenter, herunder en gruppe forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Indien, afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Disse samarbejdsvillige virksomheder oplyste om eksporten af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. En sammenligning mellem importoplysninger fra Eurostat og den eksportmængde til Unionen af den pågældende vare, som rapporteredes for undersøgelsesperioden af de fem samarbejdsvillige virksomheder, viste, at de indiske eksporterende producenters samarbejde var tæt på 100 %. Stikprøven blev således udtaget på grundlag af oplysningerne fra disse fem eksporterende producenter.
(9)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, baseredes udtagelsen af en stikprøve på den største repræsentative eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. På grundlag af oplysningerne fra de eksporterende producenter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de tre eksporterende producenter med den største eksportmængde til Unionen. Ud fra stikprøveoplysningerne tegnede de udvalgte virksomheder eller grupper sig for 99 % af den samlede eksportmængde til Unionen af den pågældende vare i UP, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter indberettede. En sådan stikprøve anses derfor for at medvirke til at begrænse undersøgelsen til et antal eksporterende producenter, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed, samtidig med at der sikredes en høj grad af repræsentativitet.
1.2.2. Udtagelse af stikprøven af samarbejdsvillige eksporterende producenter i Indien
(10)
De berørte parter og de indiske myndigheder blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, hørt i forbindelse med udtagelsen af stikprøven. De to eksporterende producenter uden for stikprøven insisterede på også at indgå i stikprøven. Men i betragtning af repræsentativiteten i forbindelse med den foreslåede stikprøve, som nævnt i betragtning 8 ovenfor, blev det konkluderet, at det ikke var nødvendigt at ændre eller udvide stikprøven.
1.2.3. Individuel undersøgelse af de virksomheder, der ikke indgik i stikprøven
(11)
To samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, anmodede om en individuel undersøgelse og besvarede antidumpingspørgeskemaet inden for tidsfristen.
(12)
I betragtning af den konklusion, at nærværende antidumpingprocedure bør afsluttes af de grunde, der er anført nedenfor, blev anmodningerne om individuelle undersøgelser ikke overvejet yderligere.
1.2.4. Stikprøve af EU-producenter
(13)
På baggrund af det tilsyneladende store antal EU-producenter blev stikprøver i indledningsmeddelelsen nævnt som en mulighed for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17.
(14)
I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen, at den midlertidigt havde udvalgt en stikprøve af EU-producenter. Stikprøven bestod af fem virksomheder ud af de 15 EU-producenter, der var kendt forud for tidspunktet for indledningen af undersøgelsen, og som udvalgtes på grundlag af deres salgsmængde, størrelse og geografiske placering i EU. De tegnede sig for 37 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP. Interesserede parter blev opfordret til at gøre sig bekendt med sagen og til at fremsætte bemærkninger om rimeligheden af dette valg inden for 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Ingen interesserede parter var imod den foreslåede stikprøve bestående af fem selskaber.
(15)
Efterfølgende trak en af de fem udtagne EU-producenter sig ud af samarbejdet. De resterende fire virksomheder i stikprøven tegnede sig for 31 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP. Dermed blev stikprøven anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.
1.2.5. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(16)
I betragtning af det potentielt store antal importører i forbindelse med proceduren påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. To importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. I betragtning af det lave antal importører, der gav sig til kende, blev det besluttet ikke at anvende stikprøver.
1.3. Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(17)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre parter, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev således sendt spørgeskemaer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Indien, til EU-producenterne i stikprøven, til de samarbejdsvillige importører i Unionen og til alle brugere, om hvem det vidstes, at de var berørt af undersøgelsen.
(18)
Der blev modtaget besvarelser fra de stikprøveudvalgte eksporterende producenter og fra fire EU-producenter, der indgik i stikprøven. Ingen af importørerne eller brugerne besvarede spørgeskemaet.
(19)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, der blev indsendt af de interesserede parter, og som den anså for nødvendige med henblik på en fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser.
(20)
En af parterne hævdede, at en af de eksporterende producenter havde fremsat alt for mange anmodninger om fortrolig behandling og ikke havde indsendt en tilstrækkeligt meningsfuld offentlig version af sin besvarelse af spørgeskemaet. Derfor burde de oplysninger, som denne virksomhed forelagde, ikke tages i betragtning, og den burde behandles som en ikkesamarbejdsvillig part i undersøgelsen.
(21)
Den ikkefortrolige version af besvarelsen fra denne eksporterende producent, som består af et indledende svar og en fuldstændig version udfyldt på grundlag af en mangelskrivelse, er imidlertid blevet vurderet endnu engang og fundet tilstrækkeligt fuldstændig til at kunne betragtes som en meningsfuld offentlig besvarelse. Denne påstand blev derfor afvist.
(22)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende parter:
Producenter i Unionen:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italien
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien
-
Ugivis S.A., Belley, Frankrig.
Eksporterende producenter i Indien:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.4. Undersøgelsesperiode
(23)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UP (i det følgende benævnt "den betragtede periode").
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(24)
Den pågældende vare er skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål ("skruer mv.") med oprindelse i Indien, der for tiden henhører under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70.
2.2. Samme vare
(25)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien, samt den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. De blev derfor anset for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Normal værdi
(26)
For så vidt angår fastsættelse af normal værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først, om de af stikprøven omfattede indiske eksporterende producenters hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af deres samlede eksportsalg til Unionen i UP.
(27)
I forbindelse med en af de eksporterende producenter i stikprøven konstateredes det, at vedkommende ikke havde et repræsentativt hjemmemarkedssalg af samme vare. For denne eksporterende producent blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
3.1.1. Samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven med et repræsentativt samlet hjemmemarkedssalg
(28)
For de eksporterende producenter i stikprøven med et repræsentativt samlet hjemmemarkedssalg udpegede Kommissionen efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af de eksporterende producenter, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(29)
Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(30)
Kommissionen undersøgte så, om de pågældende virksomheders salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(31)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i UP, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(32)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.
(33)
For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. I dette øjemed blev salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G-omkostninger") og en rimelig fortjenstmargen lagt til eksportørens egne gennemsnitlige fremstillingsomkostninger pr. varetype i UP. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, var procentdelen for SA&G-omkostninger og fortjenstmargenen baseret på de vejede gennemsnitlige SA&G-omkostninger og fortjenstmargenen ved salg i normal handel af den pågældende eksporterende producents samme vare.
3.1.2. Samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven uden et repræsentativt samlet hjemmemarkedssalg
(34)
For den samarbejdende eksporterende producent uden repræsentativt hjemmemarkedssalg blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, ved til virksomhedens egne fremstillingsomkostninger for den samme vare at lægge SA&G-omkostningerne og en rimelig fortjenstmargen pr. varetype i UP. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, blev procentdelen for SA&G-omkostninger og fortjenstmargenen baseret på de vejede gennemsnitlige SA&G-omkostninger og fortjenstmargenen for den pågældende eksporterende producents salg i normal handel af hver varetype.
3.2. Eksportpris
(35)
Eksportsalgspriserne blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.3. Sammenligning
(36)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(37)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(38)
På denne baggrund blev der foretaget justeringer for omkostninger til transport, søfragt, forsikring, håndtering og lastning og hermed forbundne omkostninger samt for emballering, kreditter, dekorter, der ikke er nævnt på fakturaen, og provision, når dette var relevant og berettiget.
3.4. Dumpingmargener
3.4.1. For de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven
(39)
For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den pågældende vare, som eksporteredes til Unionen, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(40)
På grundlag af ovenstående metodologi udgør dumpingmargenerne følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Det bør dog bemærkes, at den indiske eksporterende producent, om hvem det blev fastslået, at denne ikke foretog dumping, repræsenterede 87 % af Indiens eksport til Unionen.
(42)
Baseret på sine analyser af Kommissionens oplysningsdokument beregnede klageren en difference på 25 % mellem den normale værdi, der blev fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven, om hvem det konstateredes, at de foretog dumping, og den virksomhed, om hvilken det konstateredes, at den ikke foretog dumping. Klageren fremførte, at en sådan forskel ikke findes på et konkurrencepræget marked, og at den ikke er realistisk for sektoren for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Desuden hævdede klageren, at den eksporterende producent, om hvem det konstateredes, at han ikke havde foretaget dumping, indkøbte skrot af rustfrit stål fra forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU, og at købspriserne for dette råmateriale derfor ikke var et pålideligt grundlag for fastsættelsen af produktionsomkostningerne.
(43)
Den normale værdi for den samarbejdsvillige eksportør, om hvem det konstateredes, at han ikke foretog dumping, er baseret på virksomhedens produktionsomkostninger pr. varetype, som er lavere end for de andre eksporterende producenter i stikprøven. Dette skyldes hovedsagelig, at førstnævnte virksomhed selv fremstiller rustfrit stål af skrot af rustfrit stål og derfor er fuldt integreret og drager fordel af stordrift, mens sidstnævnte virksomheder indkøber valsetråd af rustfrit stål, som er det vigtigste råmateriale til produktion af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, på det åbne marked, herunder fra den samarbejdsvillige eksportør, om hvem det konstateredes, at han ikke foretog dumping.
(44)
Den normale værdi for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, om hvem det konstateredes, at de foretog dumping, er i de fleste tilfælde fastsat på grundlag af priser pr. varetype ved hjemmemarkedssalg. Der er kun begrænset konkurrence på Indiens hjemmemarked, og den samarbejdsvillige eksportør, om hvem det konstateredes, at han ikke foretog dumping, solgte kun mængder, der ikke var repræsentative, på hjemmemarkedet i UP.
(45)
Med hensyn til indkøbet af skrot af rustfrit stål foretaget af den eksporterende producent, om hvem det konstateredes, at han ikke havde foretaget dumping, viste undersøgelsen, at denne virksomhed havde erhvervet skrot fra både forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne leverandører, idet sidstnævnte repræsenterer mere end 70 % af de erhvervede mængder. Købsprisniveauerne for begge typer indkøb var sammenlignelige, også når skrottypens kvalitet tages i betragtning.
(46)
Som følge heraf bekræftes fastsættelselsen af den normale værdi for de eksporterende producenter i stikprøven, og klagerens påstand afvises.
3.4.2. For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(47)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6, beregnet på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven, om hvem det konstateredes, at de foretog dumping. På dette grundlag blev den beregnede dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, fastsat til 24,6 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(48)
En samarbejdsvillig indisk eksporterende producent insisterede efter offentliggørelsen af Kommissionens hensigt om at afslutte proceduren på, at virksomhedens anmodning om individuel behandling burde godtages med henvisning til, at den dumpingmargen, der var oplyst for samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, ikke svarede til virksomhedens situation.
(49)
Anmodningen om individuel undersøgelse er ikke blevet vurderet af Kommissionen, da fastsættelsen af margenen ophører med at være et problem ved afslutning af proceduren.
3.4.3. For de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter
(50)
For alle de andre indiske eksportørers vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de samarbejdsvillige eksporterende producenters besvarelser af stikprøvespørgeskemaet, blev sammenlignet med den samlede import fra Indien ifølge Eurostats statistikker. Der kunne konstateres en samarbejdsprocent på 97. På grundlag heraf blev graden af samarbejde anset for at være høj. Det blev anset for passende at fastsætte dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter til et niveau svarende til den gennemsnitlige dumpingmargen, der blev fastsat for de samarbejdsvillige, stikprøveudvalgte eksporterende producenter. Faktisk tyder de foreliggende oplysninger på, at de ikke-samarbejdsvillige indiske eksportørers gennemsnitlige eksportpriser i UP var på linje med dem, der konstateredes for de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Desuden er der intet, der tyder på andre normale værdier for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter.
(51)
På dette grundlag blev dumpingniveauet for hele landet fastsat til 24,6 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
4. EU-ERHVERVSGRENEN
4.1. EU-produktionen
(52)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet fra EU-producenterne før og efter indledningen af undersøgelsen og de stikprøveudvalgte EU-producenters efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
(53)
På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 52 000 ton i UP. I dette tal indgår produktionen fra alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktionsmængde for de producenter, som ikke gav sig til kende i forbindelse med proceduren.
(54)
Som anført i betragtning 13 ovenfor blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med undersøgelsen af EU-producenterne. Af de 15 EU-producenter, som forelagde oplysninger forud for indledningen af proceduren, blev der udtaget en stikprøve med fem selskaber. Som forklaret i betragtning 15 ovenfor besluttede en virksomhed efterfølgende ikke at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. De resterende samarbejdsvillige virksomheder i stikprøven tegnede sig for ca. 32 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP, og de blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen.
4.2. EU-erhvervsgrenen
(55)
Alle kendte EU-producenter, som er omtalt i betragtning 52 ovenfor, anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som "EU-erhvervsgrenen".
5. SKADE
5.1. Indledende bemærkninger
(56)
Relevante importstatistikker fra Eurostat samt oplysningerne i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter indledningen af undersøgelsen, herunder de stikprøveudvalgte EU-producenters efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet, blev også anvendt i evalueringen af de relevante skadesfaktorer.
(57)
Skadesanalysen for så vidt angår de makroøkonomiske oplysninger, f.eks. produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse og produktivitet, tager udgangspunkt i oplysninger om EU-erhvervsgrenen som helhed.
(58)
Skadesanalysen er for så vidt angår de mikroøkonomiske data, såsom transaktionspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evnen til at tilvejebringe kapital, lagerbeholdninger og lønninger, baseret på data fra EU-producenterne i stikprøven.
(59)
De fire EU-producenter i stikprøven blev også udtaget til at indgå i stikprøven for så vidt angår udløbsundersøgelsen i forbindelse med antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan, som blev afsluttet den 7. januar 2012 (4). I denne undersøgelse blev et andet selskab, der ikke indgik i stikprøven i forbindelse med den aktuelle undersøgelse, medtaget i stikprøven. Da den periode, der er omfattet af skadesundersøgelsen, overlapper med udløbsundersøgelsen, er dataene for årene 2008 og 2009 identiske med undtagelse af en virksomhed. Ved at offentliggøre tallene for 2008 og 2009 ville det være muligt at udlede tallene for den virksomhed, der ikke indgik i stikprøven i denne sag. Derfor er mikroøkonomiske indikatorer, som f.eks. lagre, lønninger, investeringer, likviditet, investeringsafkast og rentabilitet, angivet med indekstal.
5.2. EU-forbruget
(60)
EU-forbruget blev bestemt på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen som anført i klagen og krydskontrolleret i besvarelserne af spørgeskemaerne og de efterprøvede oplysninger fra producenterne i stikprøven. Desuden blev den importerede mængde baseret på data fra Eurostat for den betragtede periode ligeledes taget i betragtning.
(61)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 1
2008
2009
2010
UP
EU-forbrug (ton)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indeks (2008 = 100)
100
84
101
109
Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.
(62)
Det samlede forbrug på EU-markedet steg med 9 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 var der en drastisk nedgang på 16 %, som angiveligt skyldtes de globale negative virkninger af den økonomiske krise på markedet, hvorefter forbruget igen steg med 21 % mellem 2009 og 2010 og med yderligere 7 % mellem 2010 og UP.
5.3. Importen fra Indien
(63)
Importen til Unionen fra Indien udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 2
2008
2009
2010
UP
Importmængde fra Indien (ton)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indeks (2008 = 100)
100
130
151
165
Markedsandel
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indeks (2008 = 100)
100
155
149
152
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser fra de eksporterende producenter.
(64)
Importen fra Indien steg betydeligt, med 65 %, i den betragtede periode. Denne stigning var stærkest mellem 2008 og 2009, hvor importen steg med 30 %, og forbruget faldt med 16 %. Fra år til år vedblev den indiske import med at stige i 2010 (+16 %) og i undersøgelsesperioden (+10 %).
5.4. Importpriser og prisunderbud
Tabel 3
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig pris (EUR/ton)
3 531
2 774
2 994
3 216
Indeks (2008 = 100)
100
79
85
91
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudvalgte EU-producenter.
(65)
De gennemsnitlige priser på importen fra Indien faldt samlet med 9 % i den betragtede periode. Dette forklarer stigningen i markedsandelen for Indien fra 12,1 % til 18,3 % i samme periode. Den største stigning indtraf mellem 2008 og 2009, da de indiske eksportører øgede deres markedsandel med mere end 6 procentpoint.
(66)
For at fastslå prisunderbuddet i UP blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet således som fastsat på cif-basis med passende justeringer for gældende told og omkostninger efter importen.
(67)
Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og dekorter. Resultatet af sammenligningen, udtrykt som en procentdel af de stikprøveudvalgte EU-producenters omsætning i UP, viste et prisunderbud på mellem 3 % og 13 %. Det bør i denne forbindelse bemærkes, at den indiske eksporterende producent, der ikke havde foretaget dumping, havde den højeste underbudsmargen.
5.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(68)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der er fastsat for EU-erhvervsgrenen i den analyserede periode.
5.5.1. Produktionskapacitet, produktion og kapacitetsudnyttelse
Tabel 4
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (ton)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indeks (2008 = 100)
100
81
89
75
Produktionskapacitet (ton)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indeks (2008 = 100)
100
90
92
79
Kapacitetsudnyttelse
49 %
44 %
48 %
46 %
Indeks (2008 = 100)
100
90
98
94
Kilde: Hele EU-erhvervsgrenen.
(69)
Ovenstående tabel viser, at produktionen faldt betydeligt med 25 % i den betragtede periode. I forbindelse med vigende efterspørgsel faldt produktionen kraftigt med 19 % i 2009, hvorefter den igen steg med ca. 10 % i 2010. I UP faldt EU-produktionen igen med 17 % i forhold til det foregående år, selv om EU-forbruget steg med 7 %.
(70)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med ca. 21 % i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen faldt også i den betragtede periode og forblev hele tiden under 50 %.
5.5.2. Salgsmængde og markedsandel
Tabel 5
2008
2009
2010
UP
Salgsmængde (ton)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indeks (2008 = 100)
100
80
82
86
Markedsandel
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
95
81
79
Kilde: Hele EU-erhvervsgrenen.
(71)
I forbindelse med et øget forbrug (+9 %), faldt salgsmængden for samme vare til den første uafhængige kunde i Unionen med 14 % i den betragtede periode. Som følge heraf faldt markedsandelen fra 46,5 % i 2008 til 36,6 % i UP. Efter et kraftigt fald i 2009 (-20 %) steg salgsmængden igen en smule i 2010 og i UP.
5.5.3. Vækst
(72)
EU-forbruget steg med 9 % mellem 2008 og UP. EU-erhvervsgrenens salgsvolumen og markedsandel faldt dog i denne periode med henholdsvis 14 % og 21 %. Samtidig steg importen fra Indien betydeligt med 65 %.
5.5.4. Beskæftigelse
Tabel 6
2008
2009
2010
UP
Antal ansatte
1 007
863
821
761
Indeks (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivitet (enhed/ansat)
Indeks (2008 = 100)
100
95
110
99
Kilde: Hele EU-erhvervsgrenen.
(73)
Som følge af en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen blev antallet af ansatte reduceret i overensstemmelse hermed, dvs. med 24 %, i den betragtede periode. Mellem 2008 og UP steg arbejdskraftomkostningerne pr. ansat med 6 %.
(74)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i ton) pr. ansat udviste et beskedent fald på 1 % i den betragtede periode. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den begyndte at stige igen hen imod UP.
5.5.5. Gennemsnitlige enhedspriser i Unionen
Tabel 7
2008
2009
2010
UP
Enhedspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR pr. ton)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indeks (2008 = 100)
100
64
90
98
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven.
(75)
De gennemsnitlige salgspriser faldt med 2 % i løbet af den betragtede periode. I 2009 var EU-erhvervsgrenen tvunget til at sænke sine salgspriser med 36 % i forbindelse med den økonomiske krise og et kraftigt fald i priserne for importen fra Indien (-21 %). I 2010 og UP steg EU-erhvervsgrenens salgspriser igen.
(76)
Undersøgelsen viste, at nedgangen i salgspriserne i 2009 afspejlede faldet i omkostningerne, som faldt med 18 % i forhold til 2008. Dette fald i omkostningerne skyldtes hovedsagelig faldet i priserne på råmaterialer, navnlig nikkel, som har en ustabil prisdynamik. Men EU-erhvervsgrenen var nødt til at sænke sine salgspriser mere end faldet i omkostningerne på baggrund af den udvidede lavprisimport fra Indien i 2009.
5.5.6. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 8
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Likviditet
Indeks (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Investeringer (EUR)
Indeks (2008 = 100)
100
29
59
6
Afkast af investeringer
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(77)
Undersøgelsen viste, at selv om faldet i salgspriser delvis afspejlede et fald i omkostningerne, var EU-erhvervsgrenens priser under pres fra importen af skruer mv. fra Indien. EU-erhvervsgrenens rentabilitet var negativ fra begyndelsen af den pågældende periode. Især i 2009 var EU-erhvervsgrenen nødt til at sænke sine salgspriser mere, end omkostningerne var faldet, på baggrund af den udvidede lavprisimport fra Indien. Dette førte til en betydelig forværring af rentabiliteten i det pågældende år. I 2010 og i UP forbedredes rentabiliteten imidlertid, men den forblev negativ.
(78)
Likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, fulgte samme tendens som rentabiliteten. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den viste en stigende tendens og blev positiv i UP.
(79)
Efter at der i 2008 var foretaget investeringer i fremstilling af skruer mv., faldt investeringerne i den betragtede periode med ca. 94 %. Afkastet af investeringerne viste en tilsvarende negativ udvikling i tråd med de negative resultater, som EU-erhvervsgrenen havde opnået i den betragtede periode, og det forblev negativt.
(80)
Udviklingen i rentabiliteten og likviditeten og de lave investeringer peger på, at EU-producenterne i stikprøven kan have haft vanskeligheder med at rejse kapital.
5.5.7. Lagerbeholdninger
Tabel 9
2008
2009
2010
UP
EU-erhvervsgrenens slutlagre
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(81)
Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven steg med 3 % i løbet af den betragtede periode. I 2009 faldt slutlagrene med 8 %; senere, i 2010 og i UP, steg de med henholdsvis 8 % og 3 %.
5.5.8. Den faktiske dumpingmargens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(82)
Der mindes om, at det om den største indiske eksporterende producent, som tegnede sig for 87 % af den indiske eksport til Unionen i UP, blev fastslået, at denne ikke foretog dumping. Derfor tegnede dumpingimporten sig for 13 % af det samlede salg af skruer mv. eksporteret fra Indien til Unionen. I betragtning af mængden, markedsandelen og priserne på dumpingimporten fra Indien kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen anses for at være ubetydelige.
5.6. Konklusion om skade
(83)
Undersøgelsen viste, at de fleste skadesindikatorer, såsom produktion (- 25 %), kapacitetsudnyttelse (- 6 %), salgsmængde (- 14 %), markedsandel (- 21 %) og beskæftigelse (- 24 %) forværredes i den betragtede periode. På baggrund af et øget forbrug faldt både salgsmængde og markedsandel. Salgsmængden steg i sammenligning med 2009 en smule i 2010 og i UP; men EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at genvinde sin tabte markedsandel på baggrund af den udvidede indiske import, som voksede støt i den betragtede periode, til priser, der konstant underbød EU-erhvervsgrenens.
(84)
Ydermere blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, som f.eks. likviditet og rentabilitet, påvirket i alvorlig grad. Dette betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital blev undermineret.
(85)
I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
6.1. Indledning
(86)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgtes det, om dumpingimporten med oprindelse i Indien havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne være skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
(87)
Det skal erindres, at det for den største indiske eksporterende producent, som er omhandlet i betragtning 40 og 41, og som i UP tegnede sig for 87 % af Indiens eksport til EU, blev fastslået, at producenten ikke foretog dumping. Derfor fandt blot 13 % af Indiens eksport af den pågældende vare til Unionen i UP sted til dumpingpriser. Denne dumpingimport havde en markedsandel på 2 % i UP.
6.2. Dumpingimportens virkninger
(88)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget steg med 9 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 14 %, og markedsandelen faldt med 21 %.
(89)
Med hensyn til priserne konstateredes det, at de gennemsnitlige priser på dumpingimporten lå under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet. Men de var ca. 12 % højere end priserne hos den indiske virksomhed, om hvilken det blev fastslået, at den ikke foretog dumping.
(90)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at den begrænsede mængde af dumpingimporten fra Indien til priser, der var højere end den ikke-dumpede import, kun kan har spillet en meget begrænset rolle, om nogen, i forværringen af EU-erhvervsgrenens situation.
6.3. Andre faktorers indvirkning
6.3.1. Ikke-dumpet import fra Indien
(91)
Den samlede importmængde fra Indien steg drastisk med 65 % i den betragtede periode, idet dens markedsandel steg fra 12,1 % til 18,3 %. Men som anført ovenfor repræsenterede den ikke-dumpede import 87 % af den samlede indiske eksportmængde i UP, svarende til en markedsandel på 15 % i UP, i modsætning til den markedsandel på 2 %, som dumpingimporten fra Indien havde i samme periode.
(92)
Priserne for importen fra Indien faldt samlet set med 9 % i den betragtede periode, og de forblev hele tiden lavere end priserne for importen fra resten af verden og EU-erhvervsgrenens salgspriser. Det bemærkes imidlertid, at det som omhandlet i betragtning 89 om de gennemsnitlige priser for den ikke-dumpede import konstateredes, at de underbød EU-erhvervsgrenens priser mere end priserne på dumpingimporten.
6.3.2. Import fra andre tredjelande
Tabel 10
2008
2009
2010
UP
Importmængde fra andre tredjelande (ton)
50 010
37 633
54 454
59 255
Indeks (2008 = 100)
100
75
109
118
Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
90
107
109
Gennemsnitspris for importen fra andre tredjelande i EUR/ton
5 380
5 236
5 094
5 234
Indeks (2008 = 100)
100
97
95
97
Importmængde fra Malaysia (ton)
13 712
9 810
9 611
9 966
Markedsandel for importen fra Malaysia
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Gennemsnitspris for importen fra Malaysia i EUR/ton
4 203
2 963
3 324
3 633
Importmængde fra Filippinerne (ton)
7 046
5 406
15 576
18 149
Markedsandel for importen fra Filippinerne
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Gennemsnitspris for importen fra Filippinerne i EUR/ton
4 645
3 474
3 714
3 912
Importmængde fra Folkerepublikken Kina (ton)
2 332
2 452
3 217
3 288
Markedsandel for importen fra Folkerepublikken Kina
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Gennemsnitlig pris på importen fra Folkerepublikken Kina i EUR/ton
4 004
4 561
5 272
5 648
Importmængde fra Taiwan (ton)
4 304
3 703
6 451
6 640
Markedsandel for importen fra Taiwan
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Gennemsnitspris for importen fra Taiwan i EUR/ton
5 092
4 719
4 755
4 943
Kilde: Eurostat
(93)
Ifølge tal fra Eurostat steg mængden af importen til Unionen af skruer mv. med oprindelse i andre tredjelande med 18 % i den betragtede periode. Samtidig faldt de gennemsnitlige importpriser med omkring 3 % i den betragtede periode, og markedsandelen for denne import steg med omkring 9 %.
(94)
Der har været antidumpingforanstaltninger i kraft vedrørende importen af skruer mv. fra Kina og Taiwan siden den 19. november 2005. På trods af foranstaltningerne er importen fra disse to lande steget betydeligt i den betragtede periode, mens markedsandelen forblev temmelig beskeden med henholdsvis 2,5 % og 5,1 % i UP. Andre vigtige importkilder er Malaysia og Filippinerne. Importen fra især Filippinerne steg betydeligt i den betragtede periode, og dens markedsandel steg fra 5,8 % i 2008 til 13,8 % i UP.
(95)
For så vidt angår Malaysia var der en faldende tendens i den betragtede periode, men denne import tegnede sig stadig for en markedsandel på 7,6 % i UP. Importmængden fra Filippinerne steg betydeligt i den betragtede periode. Som det imidlertid fremgik af undersøgelsen, var den gennemsnitlige pris for importen fra Filippinerne meget højere, nemlig ca. 20 % over den gennemsnitlige pris for indiske skruer mv.
(96)
Med hensyn til importpriserne forblev de samlede gennemsnitlige priser for importen fra andre tredjelande relativt stabile i den betragtede periode og lå hele tiden over EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser og den gennemsnitlige pris for importen fra Indien.
(97)
På denne baggrund blev det konkluderet, at importen fra andre tredjelande ikke var årsag til den væsentlige skade, der var påført EU-erhvervsgrenen.
6.3.3. Den økonomiske krise
(98)
Den økonomiske krise forklarer til dels faldet i EU-forbruget i 2009. Det er imidlertid værd at bemærke, at trods nedgangen på 16 % i forbruget i 2009 steg mængden af indisk import med 30 %.
(99)
I 2010 og i UP steg EU-forbruget på linje med den generelle økonomiske genopretning. Men EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg kun marginalt med 3 % i 2010 og med 4,7 % i UP. Dette skal sammenlignes med en årlig stigning i importen fra Indien på henholdsvis 16 % og 10 %.
(100)
Under normale økonomiske forhold uden et kraftigt pristryk og øget import fra Indien ville EU-erhvervsgrenen muligvis have haft svært ved at klare nedgangen i forbruget og stigningen i de faste omkostninger pr. enhed på grund af den reducerede kapacitetsudnyttelse, den har haft. Men lavprisimporten fra Indien, om hvilken det for størstedelens vedkommende konstateredes, at den ikke var dumpingimport, har øget virkningerne af den økonomiske afmatning og EU-erhvervsgrenen har ikke, selv i forbindelse med den generelle økonomiske genopretning, været i stand til at rejse sig og genvinde den markedsandel, der tabtes til den indiske import.
(101)
Selv om den økonomiske krise i 2008-2009 kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens ringe resultater, kan den derfor ikke anses for at have haft en væsentlig indvirkning på den skadelige situation, EU-erhvervsgrenen har befundet sig i.
6.3.4. Eksportresultater hos EU-producenterne i stikprøven
Tabel 12
2008
2009
2010
UP
Eksportsalg i ton
967
689
933
884
Indeks (2008 = 100)
100
71
97
91
Salgspris pr. enhed i euro
4 770
3 060
4 020
4 313
Indeks (2008 = 100)
100
64
84
90
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(102)
I løbet af den betragtede periode faldt mængden af eksportsalget hos EU-producenterne i stikprøven med 9 %, mens de gennemsnitlige eksportpriser faldt med 10 %. Selv om det ikke kan udelukkes, at den negative tendens for eksporten kan have haft yderligere negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, blev denne virkning, i betragtning af den lave eksportmængde i forhold til salget på EU-markedet, ikke anset for væsentlig med hensyn til den konstaterede skade.
6.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(103)
Ovenstående analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængder og markedsandele for importen fra Indien til lave priser. Det blev også konstateret, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet.
(104)
Men i lyset af det forhold, at den største indiske eksporterende producent, der tegnede sig for 87 % af den indiske eksport til EU i UP, ikke eksporterede skruer mv. til Unionen til dumpingpriser, konkluderes det, at årsagssammenhængen mellem dumpingimporten, som tegnede sig for blot 13 % af den samlede mængde, der blev eksporteret fra Indien, og den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, ikke var tilstrækkelig. I betragtning af den dumpede indiske eksports begrænsede mængde og meget lille markedsandel (2 %) og den omstændighed, at dens priser i gennemsnit var 12 % højere end priserne for den ikke-dumpede import, kan det ikke hævdes, at denne import kunne være årsag til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
(105)
Analysen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, herunder den ikke-dumpede import, importen fra andre tredjelande, den økonomiske krise og eksportresultaterne for EU-producenterne i stikprøven, viste, at den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, øjensynligt skyldes virkningerne af den ikke-dumpede import fra Indien, som repræsenterede 87 % af Indiens samlede eksport til Unionen i UP, og som fandt sted til betydeligt lavere priser end dumpingimporten.
7. AFSLUTNING AF ANTIDUMPINGPROCEDUREN
(106)
I mangel af en væsentlig årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, findes antidumpingforanstaltningerne unødvendige, og derfor bør nærværende antidumpingprocedure afsluttes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 2.
(107)
Klageren og alle andre interesserede parter blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De indkomne bemærkninger ændrede ikke ved den konklusion, at nærværende antidumpingprocedure bør afsluttes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Antidumpingproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70, afsluttes.
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. marts 2012.
32012D0163
L 084/36
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
ODLUKA KOMISIJE
od 22. ožujka 2012.
o prekidu antidampinškog postupka u vezi s uvozom određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije
(2012/163/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. prosinca 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 13. svibnja 2011. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom u Uniju određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova podrijetlom iz Indije („dotični proizvod”).
(2)
Komisija je istog dana putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (3) najavila pokretanje postupka protiv subvencioniranog uvoza u pogledu uvoza u Uniju određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova iz Indije i započela zaseban ispitni postupak.
(3)
Antidampinški postupak je pokrenut nakon pritužbe koju je 31. ožujka 2011. podnio Europski institut za industrijske elemente za pričvršćivanje (EiFi, „podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova iz Unije. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz njega proizlazi i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
1.2. Stranke na koje se odnosi postupak
(4)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, poznate uvoznike, korisnike za koje se zna da na njih odnosi ispitni postupak i tijela Indije. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(5)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
1.2.1. Odabir uzoraka proizvođačâ izvoznikâ u Indiji
(6)
S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika u Indiji, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja dampinga u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe.
(7)
Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome je li odabir uzoraka potreban te, ako da, sam odabir uzoraka, proizvođači izvoznici iz Indije zamoljeni su da se u roku od 15 dana od datuma pokretanja ispitnog postupka jave Komisiji i dostave osnovne informacije o svojem izvozu i domaćoj prodaji, svojim točnim aktivnostima povezanima s proizvodnjom i prodajom dotičnog proizvoda te nazive i djelatnosti svih svojih povezanih društava uključenih u proizvodnju i prodaju dotičnog proizvoda tijekom razdoblja od 1. travnja 2010. do 31. ožujka 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”).
(8)
Ukupno se javilo pet proizvođača izvoznika, uključujući grupacije povezanih društava iz Indije, dostavilo tražene informacije i pristalo na uključivanje u uzorak u roku utvrđenom u obavijesti o pokretanju postupka. Ta trgovačka društva koja surađuju prijavila su izvoz dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Usporedba podataka Eurostata o uvozu i obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je pet trgovačkih društava koja surađuju prijavilo za razdoblje ispitnog postupka pokazala je da je suradnja indijskih proizvođača izvoznika bila gotovo 100 %. Stoga je uzorak odabran na temelju informacija koje je dostavilo pet proizvođača izvoznika.
(9)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe odabran je uzorak koji se temeljio na najvećem reprezentativnom obujmu izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom roku. Na temelju informacija primljenih od proizvođačâ izvoznikâ, Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača izvoznika s najvećim obujmom izvoza u Uniju. Na temelju informacija iz uzorka, odabrana trgovačka društva ili grupacije su činile 99 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a prema podacima proizvođača izvoznika koji surađuju. Stoga se smatralo da bi takav uzorak omogućio ograničavanje ispitnog postupka na razuman broj proizvođača izvoznika koje bi se moglo ispitati u raspoloživom vremenu, istodobno osiguravajući visoku razinu reprezentativnosti.
1.2.2. Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Indije koji surađuju
(10)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe o odabiru uzorka savjetovalo se s dotičnim strankama i indijskim tijelima. Dva proizvođača izvoznika izvan uzorka tražila su da ih se uključi u uzorak. Međutim, s obzirom na reprezentativnost predloženog uzorka, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 8., zaključeno je da nije trebalo izmijeniti ili povećati uzorak.
1.2.3. Individualno ispitivanje trgovačkih društava koja nisu odabrana u uzorak
(11)
Dva proizvođača izvoznika koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak, zatražila su individualno ispitivanje te odgovorila na antidampinški upitnik u roku.
(12)
S obzirom na zaključak da bi ovaj antidampinški postupak trebalo prekinuti zbog razloga navedenih nižu u tekstu, zahtjevi za individualno ispitivanje nisu dalje razmatrani.
1.2.4. Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(13)
S obzirom na očigledno veliki broj proizvođača iz Unije, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(14)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak se sastojao od pet trgovačkih društava, od 15 proizvođača iz Unije koji su bili poznati prije pokretanja ispitnog postupka, odabranih na temelju obujma prodaje, njihove veličine i geografske lokacije u Uniji. Ona su predstavljala 37 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a. Zainteresirane stranke pozvane su da prouče spis i komentiraju primjerenost navedenog odabira u roku od 15 dana od datuma objavljivanja obavijesti o pokretanju postupka. Ni jedna zainteresirana stranka nije se protivila predloženom sastavljenom od pet trgovačkih društava.
(15)
Naknadno je jedno od pet trgovačkih društava iz Unije u uzorku povuklo svoju suradnju. Preostala četiri trgovačka društva u uzorku su predstavljala 31 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a. Stoga se uzorak smatrao reprezentativnim za industriju Unije.
1.2.5. Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika
(16)
S obzirom na potencijalno velik broj uvoznika uključenih u postupak, odabir uzoraka uvoznika bio je predviđen u Obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Dva uvoznika dostavila su zatražene podatke i pristala su na uključivanje u uzorak u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. S obzirom na mali broj uvoznika koji su se javili odlučeno je ne primjenjivati odabir uzoraka.
1.3. Odgovori na upitnik i provjere
(17)
Komisija je poslala upitnike svim strankama, za koje se znalo da se to na njih odnosi, te svim ostalim strankama koje su se javile u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Upitnici su stoga poslani proizvođačima izvoznicima u uzorku iz Indije, proizvođačima u uzorku iz Unije, uvoznicima koji surađuju u Uniji i svim korisnicima za koje se zna da se ispitni postupak na njih odnosi.
(18)
Odgovori su primljeni od proizvođača izvoznika u uzorku i četiri proizvođača u uzorku iz Unije. Nijedan uvoznik ili korisnik nije odgovorio na upitnik.
(19)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje su dostavile zainteresirane stranke i koje je smatrala neophodnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije.
(20)
Jedna je stranka tvrdila da je jedan od proizvođača izvoznika imao previše zahtjeva za povjerljivosti podataka i nije dostavio dostatno smislenu javnu verziju svog odgovora na upitnik. Stoga informacije koje je dostavilo to trgovačko društvo ne bi trebalo uzimati u obzir i njega bi trebalo smatrati strankom koja ne surađuje u ispitnom postupku.
(21)
Međutim, nepovjerljiva verzija odgovora ovog proizvođača izvoznika, koju su činili početni odgovor i potpuna verzija temeljena na pisma za dopunu podataka, još je jednom procijenjena te je utvrđeno da je dostatno dovršena kako bi se mogla smatrati smislenim odgovorom za javnost. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(22)
Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih stranaka:
proizvođači iz Unije:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s. n. c., Grumello del Monte, Italija,
-
Bontempi Vibo S.p. A., Rodengo Saiano, Italija,
-
Ugivis S.A., Belley, Francuska.
Proizvođači izvoznici u Indiji:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharaštra,
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharaštra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gudžarat.
1.4. Razdoblje ispitnog postupka
(23)
Ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio razdoblje od 1. travnja 2010. do 31. ožujka 2011. Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(24)
Dotični proizvod su elementi za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovi dijelovi („SSF”) podrijetlom iz Indije, trenutačno obuhvaćeni oznakama KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 i 7318 15 70.
2.2. Istovjetni proizvod
(25)
Utvrđeno je da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Indije, kao i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije, imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva, kao i istu osnovnu upotrebu. Stoga su se ti proizvodi smatrali istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. DAMPING
3.1. Uobičajena vrijednost
(26)
Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je najprije utvrdila je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda indijskih proizvođača izvoznika nezavisnim kupcima u Indiji bila reprezentativna, tj. je li ukupni obujam te prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniji tijekom RIP-a.
(27)
U slučaju jednog proizvođača izvoznika u uzorku je utvrđeno da nije ostvario reprezentativnu prodaju istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu. Za tog se proizvođača izvoznika uobičajena vrijednost morala izračunati na temelju članka 2. stavka 3. Osnovne uredbe.
3.1.1. Proizvođači izvoznici u uzorku koji surađuju s ukupnim reprezentativnim obujmom domaće prodaje
(28)
Za proizvođače izvoznike u uzorku s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaju proizvođači izvoznici, koje su istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(29)
Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao 5 % ili više ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda za izvoz u Uniju.
(30)
Komisija je naknadno ispitala može li se domaća prodaja dotičnih trgovačkih društava smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda tijekom ispitnog postupka.
(31)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunatog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena sve prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a, bez obzira na to je li navedena prodaja bila profitabilna ili ne.
(32)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.
(33)
Za vrste proizvoda koje se nisu prodavale u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu uobičajena vrijednost morala se odrediti na temelju članka 2. stavka 3. Osnovne uredbe. Stoga su prodajni, opći i administrativni troškovi („POA”) i razumna profitna marža dodani vlastitim prosječnim troškovima proizvodnje izvoznika prema vrsti proizvoda tijekom RIP-a. U skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe, postotak za prodajne, opće i administrativne troškove i profitnu maržu temeljio se na ponderiranim prosječnim prodajnim, općim i administrativnim troškovima i profitnoj marži prodaje svake vrste proizvoda u uobičajenom tijeku odgovarajućeg proizvođača izvoznika.
3.1.2. Proizvođači izvoznici u uzorku koji surađuju bez ukupnog reprezentativnog obujma domaće prodaje
(34)
Za proizvođača izvoznika koji surađuje bez reprezentativne domaće prodaje, uobičajena vrijednost je izračunata u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe dodavanjem troškovima proizvodnje trgovačkog društva za istovjetni proizvod, troškova POA i razumne profitne marže prema vrsti proizvoda tijekom RIP-a. U skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe, postotak za prodajne, opće i administrativne troškove i profitnu maržu temeljio se na ponderiranim prosječnim prodajnim, općim i administrativnim troškovima i profitnoj marži prodaje svake vrste proizvoda u uobičajenom tijeku proizvođača izvoznika.
3.2. Izvozna cijena
(35)
Izvozne cijene su utvrđene na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
3.3. Usporedba
(36)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(37)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(38)
Na toj su osnovi, kad je to bilo primjenjivo i opravdano, izvršene prilagodbe vezane uz troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, manipuliranje, utovar i popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita, popuste koji nisu navedeni na računu i provizije.
3.4. Dampinške marže
3.4.1. Za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju
(39)
Za navedena trgovačka društva, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste dotičnog proizvoda koja se izvozila u Uniju uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kao što je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(40)
Na temelju gore navedene metodologije, dampinške marže, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Međutim, trebalo bi napomenuti da je indijski proizvođač izvoznik, kod kojeg nije utvrđen damping, predstavljao 87 % indijskog izvoza u Uniju.
(42)
Na temelju analize Komisijinog dokumenta o objavi podataka, podnositelj pritužbe je izračunao razliku od 25 % između uobičajene vrijednosti utvrđene za proizvođače izvoznike u uzorku kod kojih je utvrđen damping i trgovačko društvo kod kojeg nije utvrđen damping. Podnositelj pritužbe je tvrdio da takva razlika ne može postojati na konkurentnom tržištu i da nije realna za industriju elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika. Štoviše, podnositelj pritužbe je tvrdio da je proizvođač izvoznik kod kojeg nije utvrđen damping nabavljao otpad od nehrđajućeg metala o povezanih društava u Uniji i da, kao posljedica toga, kupovne cijene ove sirovine nisu bile pouzdane za utvrđivanja troškova proizvodnje.
(43)
Uobičajena vrijednost za izvoznika koji surađuje i kod kojeg nije utvrđen damping temeljila se na troškovima proizvodnje prema vrsti proizvoda koji su niži od troškova za ostale proizvođače izvoznike koji surađuju. To uglavnom proizlazi iz činjenice da je navedeno trgovačko društvo samo proizvodi nehrđajući čelik od otpada od nehrđajućeg čelika te je, stoga, u potpunosti integrirano i ima koristi od ekonomije razmjera, dok potonja trgovačka društva nabavljaju žičane šipke od nehrđajućeg čelika, glavnu sirovinu za proizvodnju elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg, na otvorenom tržištu, uključujući izvoznika koji surađuje kod kojeg nije utvrđen damping.
(44)
Uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike koji surađuju i kod kojih je utvrđen damping uglavnom se utvrđivala na temelju domaćih prodajnih cijena prema vrsti proizvoda. Na indijskom domaćem tržištu postoji samo ograničeno tržišno natjecanje, a izvoznik koji surađuje i kod kojeg nije utvrđen damping prodavao je samo nereprezentativne količine tijekom RIP-a na domaćem tržištu.
(45)
U pogledu nabave otpada od nehrđajućeg čelika od strane proizvođača izvoznika kod kojeg nije utvrđen damping, ispitni postupak je pokazao daje ovo trgovačko društvo dobilo otpad i od povezanih i od nepovezanih dobavljača, od kojih potonji predstavljaju više od 70 % dobivenih količina. Razine kupovne cijene za obje vrste nabave bile su usporedive uzimajući u obzir i vrstu otpada.
(46)
Kao posljedica toga, potvrđeno je utvrđivanje uobičajene vrijednost proizvođačâ izvoznikâ i odbačene su tvrdnje podnositelja pritužbe.
3.4.2. Za ostale proizvođače izvoznike koji surađuju
(47)
Ponderirana prosječna dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunana je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe, na temelju marža utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku kod kojih je utvrđen damping. Na toj je osnovi dampinška marža izračunana za trgovačka društva koja surađuju, a nisu bila uključena u uzorak, utvrđena na 24,6 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(48)
Jedan indijski proizvođač izvoznik koji surađuje je nakon objave namjere Komisije da prekine postupak zahtijevao da se njegov zahtjev za individualno ispitivanje prihvati, tvrdeći da dampinška marža objavljena za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, nije odražavala njegovu situaciju.
(49)
Komisija nije razmatrala zahtjev za individualno ispitivanje, jer u slučaju prekida postupka nije trebalo odlučivati o utvrđivanju marže.
3.4.3. Za proizvođače izvoznike koji ne surađuju
(50)
U pogledu svih ostalih izvoznika iz Indije, Komisija je najprije utvrdila razinu suradnje. Napravljena je usporedba između ukupne količine izvoza navedene u odgovorima na upitnik za uzorak primljenima od svih proizvođača izvoznika koji surađuju i ukupnog uvoza iz Indije prema Eurostatovim statističkim podacima. Utvrđen je postotak suradnje od 97 %. Na temelju toga se razina suradnje smatrala visokom. Smatralo se primjerenim odrediti dampinšku maržu za proizvođače izvoznike koji ne surađuju na razini koja odgovora prosječnoj dampinškoj marži utvrđenoj za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju. Raspoložive informacije, naime, upućuju na to da su prosječne izvozne cijene indijskih izvoznika koji ne surađuju tijekom RIP-a bile u skladu s cijenama utvrđenima za proizvođače izvoznike koji surađuju. Osim toga, nema naznaka koje bi ukazivale na drukčije uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike koji ne surađuju.
(51)
Na temelju toga, razina dampinga na području cijele zemlje je utvrđena na 24,6 % cijene CIF-a na granici Unije, neocarinjeno.
4. INDUSTRIJA UNIJE
4.1. Proizvodnja Unije
(52)
Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka te provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije.
(53)
Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 52 000 tona tijekom RIP-a. Taj iznos uključuje proizvodnju svih proizvođača iz Unije koji su se javili i procijenjenu proizvodnju proizvođača koji se nisu javili tijekom postupka.
(54)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi (13), odabir uzoraka je primijenjen na ispitane proizvođače iz Unije. Od 15 proizvođača iz Unije koji su dostavili podatke prije pokretanja postupka, odabran je uzorak o pet trgovačkih društava. Kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi (15), jedno trgovačko društvo je naknadno odlučilo ne sudjelovati u ispitnom postupku. Preostala trgovačka društva u uzorku koja surađuju predstavljala su oko 32 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a i smatralo se da su reprezentativni za industriju Unije.
4.2. Industrija Unije
(55)
Smatra se da svi poznati proizvođači iz Unije iz gornje uvodne izjave (52) čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.
5. ŠTETA
5.1. Uvodne napomene
(56)
Odgovarajući statistički podaci Eurostata o uvozu, zajedno s podacima dostavljenima u pritužbi i podaci prikupljeni od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, uključujući provjerene odgovore na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su prilikom evaluacije odgovarajućih čimbenika štete.
(57)
Analiza štete u pogledu makroekonomskih podataka, kao što su proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost i produktivnost, temelji se na podacima industrije Unije kao cjeline.
(58)
Analiza štete u pogledu mikroekonomskih pokazatelja kao što su cijene transakcije, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, zalihe i plaće, temelji se na podacima proizvođača iz Unije u uzorku.
(59)
Četiri proizvođača iz Uniju u uzorku odabrana su i u uzorak za reviziju nakon isteka antidampinških mjera primjenjivih na uvoz SSF-a podrijetlom iz Kine i Tajvana, zaključenu 7. siječnja 2012. (4). U toj je reviziji jedno drugo trgovačko društvo, koje nije uključeno u ovaj ispitni postupak, bilo uključeno u uzorak. S obzirom na to da se razmatrano razdoblje za analizu štete vremenski podudara s razdoblje revizije nakon isteka mjera, podaci za 2008.i 2009. su istovjetni, osim podataka za jedno trgovačko društvo. Objavljivanjem podataka za 2008. i 2009. mogli bi se dobiti podaci trgovačkog društva koje nije uključeno u uzorak u ovom slučaju. Stoga su mikropokazatelji kao što su zalihe, plaće, ulaganja, novčani tok, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala, indeksirani.
5.2. Potrošnja u Uniji
(60)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije u Uniji navedenog u pritužbi i unakrsno uspoređena s odgovorima na upitnike o odabiru uzorka i provjerenim podacima od proizvođačâ u uzorku. Osim toga, obujam uvoza temeljen na podacima Eurostata za razmatrano razdoblje, također, su uzeti u obzir.
(61)
Na temelju toga, potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja Unije (u tonama)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indeks (2008. = 100)
100
84
101
109
Izvor: Eurostat, podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(62)
Ukupna potrošnja na tržištu EU-a povećala se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Između 2008. i 2009. došlo je do jakog pada za 16 %, navodno kao posljedica negativnih učinaka gospodarske krize na tržište na svjetskoj razini, nakon čega se potrošnja oporavila za 21 % između 2009. i 2010. te dodatno za 7 % između 2010. i RIP-a.
5.3. Uvoz iz Indije
(63)
Uvoz iz Indije u Uniju tijekom razmatranog razdoblja razvijao se na sljedeći način:
Tablica 2.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz Indije (u tonama)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indeks (2008. = 100)
100
130
151
165
Tržišni udio
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indeks (2008. = 100)
100
155
149
152
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik proizvođačâ izvoznikâ.
(64)
Obujam uvoza iz Indije povećao se značajno za 65 % tijekom razmatranog razdoblja. Taj rast je bio najveći između 2008. i 2009. kada se uvoz naglo povećao za 30 %, a potrošnja smanjila za 16 %. U usporedbi s prethodnom godinom, indijski uvoz se stalno povećavao tijekom 2010. (+ 16 %) i tijekom RIP-a (+ 10 %).
5.4. Cijene uvoza i sniženje cijena
Tablica 3.
2008.
2009.
2010.
RIP
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
3 531
2 774
2 994
3 216
Indeks (2008. = 100)
100
79
85
91
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik proizvođačâ iz EU- u uzorku.
(65)
Prosječna uvozna cijena iz Indije smanjila se ukupno za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. To objašnjava povećanje tržišnog udjela Indije s 12,1 % na 18,3 % tijekom istog razdoblja. Najveće povećanje dogodilo se između 2008. i 2009., kada su indijski izvoznici dobili više od 6 postotnih bodova tržišnog udjela.
(66)
Kako bi se utvrdilo sniženje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene prema vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijene franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama dampinškog uvoza iz Indije, a koje su naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije i utvrđene na temelju vrijednosti CIF uz odgovarajuće prilagodbe za postojeće carine i troškove nakon uvoza.
(67)
Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe, izražen kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je sniženje cijena u rasponu od 3 % do 13 %. Trebalo bi napomenuti u ovom pogledu da je indijski proizvođač izvoznik, kod kojeg nije utvrđen damping, imao najveću maržu sniženja cijena.
5.5. Gospodarsko stanje industrije Unije
(68)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja utvrđenih za industriju Unije tijekom razmatranog razdoblja.
5.5.1. Proizvodni kapacitet, proizvodnja i iskorištenost kapaciteta
Tablica 4.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indeks (2008. = 100)
100
81
89
75
Proizvodni kapacitet (u tonama)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indeks (2008. = 100)
100
90
92
79
Iskorištenost kapaciteta
49 %
44 %
48 %
46 %
Indeks (2008. = 100)
100
90
98
94
Izvor: ukupna industrija Unije.
(69)
Gornja tablica pokazuje da se proizvodnja značajno smanjila za 25 % tijekom razmatranog razdoblja. U skladu s padom potražnje, proizvodnja se naglo smanjila 2009. za 19 % nakon čega se oporavila 2010. za oko 10 %. Iako se potrošnja Unije povećala za 7 %, proizvodnja Unije se tijekom RIP-a ponovno smanjila za otprilike 17 % u usporedbi s prethodnom godinom.
(70)
Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za otprilike 21 % tijekom razmatranog razdoblja. Iskorištenost kapaciteta, također, se smanjila tijekom razmatranog razdoblja i stalno se zadržavala ispod razine od 50 %.
5.5.2. Obujam prodaje i tržišni udio
Tablica 5.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indeks (2008. = 100)
100
80
82
86
Tržišni udio
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indeks (2008. = 100)
100
95
81
79
Izvor: ukupna industrija Unije
(71)
U kontekstu povećanja potrošnje (+ 9 %), obujam prodaje istovjetnog proizvoda prodan prvom nezavisnom kupcu u Uniji smanjio se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je tržišni udio pao s 46,5 % 2008. na 36,6 % tijekom RIP-a. Nakon snažnog pada 2009. (- 20 %), obujam prodaje se blago oporavio 2010. i tijekom RIP-a.
5.5.3. Rast
(72)
Potrošnja Unije povećala se između 2008. i RIP-a za 9 %. Međutim, obujam prodaje i tržišni udio industrije Unije smanjili su se tijekom tog razdoblja za 14 %, odnosno 21 %. Istodobno se uvoz iz Indije značajno povećao za 65 %.
5.5.4. Zaposlenost
Tablica 6.
2008.
2009.
2010.
RIP
Broj zaposlenika
1 007
863
821
761
Indeks (2008. = 100)
100
86
82
76
Produktivnost (jedinica po zaposleniku)
Indeks (2008. = 100)
100
95
110
99
Izvor: ukupna industrija Unije
(73)
Zbog aktivnosti smanjenja broja radnika u industriji Unije, broj zaposlenika smanjio se u skladu s tim za 24 % tijekom razmatranog razdoblja. Između 2008. i RIP-a troškovi rada po zaposleniku su povećani za 6 %.
(74)
Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po osobi zaposlenoj po godini, blago se smanjila za 1 % tijekom razmatranog razdoblja. Dosegla je najnižu razinu 2009., nakon čega se počela oporavljati prema RIP-u.
5.5.5. Prosječne jedinične cijene u Uniji
Tablica 7.
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinična cijena u EU-u za nepovezane kupce (eura po toni)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indeks (2008. = 100)
100
64
90
98
Izvor: odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku.
(75)
Prosječne prodajne cijene su se smanjile za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije je 2009. bila prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene za 36 % u kontekstu gospodarskog pada i velikog smanjenja uvoznih cijena iz Indije (- 21 %). Prodajne cijene industrije Unije su se ponovno oporavile tijekom 2010. i RIP-a.
(76)
Ispitni postupak je pokazao da je smanjenje prodajnih cijena 2009. odražavalo smanjenje troškova koji su pali za 18 % u usporedbi s razinama iz 2008. Ovo smanjenje troškova uglavnom je bilo posljedica smanjenja cijena sirovina, posebno cijena nikla koji ima nestabilnu dinamiku cijena. Međutim, industrija Unije je bila prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene više od pada troškova s obzirom na širenje jeftinog indijskog uvoza 2009.
5.5.6. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
Tablica 8.
2008.
2009.
2010.
RIP
Profitabilnost prodaje EU-a (% neto prodaje)
Indeks (2008. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Novčani tok
Indeks (2008. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Ulaganja (EUR)
Indeks (2008. = 100)
100
29
59
6
Povrat ulaganja
Indeks (2008. = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Izvor: odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.
(77)
Ispitni postupak je pokazao da, čak i ako je smanjenje prodajnih cijena djelomično odražavalo smanjenje troškova, cijena industrije Unije bila je pod pritiskom uvoza SSF-a iz Indije. Profitabilnost industrije Unije je bila negativna od početka razmatranog razdoblja. Posebno je 2009. industrija Unije je bila prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene više od pada troškova s obzirom na širenje jeftinog indijskog uvoza. To je dovelo do značajnog pogoršanja profitabilnost te godine. Međutim, profitabilnost se poboljšala 2010. i tijekom RIP-a, no još je uvijek ostala negativna.
(78)
Novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti, slijedio je sličan trend kao i profitabilnost. Najnižu je razinu dosegao 2009., nakon koje je zabilježen rast te je postao pozitivan tijekom RIP-a.
(79)
Nakon ulaganja 2008. u proizvodnju SSF-a, ulaganja su se smanjila za oko 94 % tijekom razmatranog razdoblja. Povrat ulaganja je pokazao sličan negativni razvoj u skladu s negativnim rezultatima koje je ostvarila industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja i uvijek je bio negativan.
(80)
Razvoj profitabilnosti, novčanog toka i niska razina ulaganja ukazuje na činjenicu da su se proizvođači iz Unije mogli suočiti s poteškoćama prilikom prikupljanja kapitala.
5.5.7. Zalihe
Tablica 9.
2008.
2009.
2010.
RIP
Završne zalihe industrije Unije
Indeks (2008. = 100)
100
92
100
103
Izvor: odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.
(81)
Razina zaliha industrije Unije u uzorku se povećala za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Razina završnih zaliha 2009. se smanjila za 8 %. Nakon toga se 2010. se povećala za 8 % i za 3 % tijekom RIP-a.
5.5.8. Visina st marže dampinga i oporavak od prošlog dampinga
(82)
Podsjeća se da kod najvećeg indijskog proizvođača izvoznika, koji predstavlja 87 % indijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a, nije utvrđen damping. Slijedom toga, dampinški uvoz je činio 13 % ukupnog obujma SSF-a izvezenog iz Indije u Uniju. S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza iz Indije, učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije može se smatrati zanemarivim.
5.6. Zaključak o šteti
(83)
Ispitni postupak je pokazao da se većina pokazatelja štete, kao što su proizvodnja (- 25 %), iskorištenost kapaciteta (- 6 %), obujam prodaje (- 14 %), tržišni udio (- 21 %) i zaposlenost (- 24 %) pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. U kontekstu sve veće potrošnje, obujam prodaje i tržišni udio zabilježili su pad. Obujam prodaje se blago oporavio 2010. i tijekom RIP-a u usporedbi s 2009. Međutim, industrija Unije nije mogla vratiti svoj izgubljeni tržišni udio s obzirom na širenje indijskog uvoza koji se stalno povećavao tijekom razmatranog razdoblja po cijenama koje se stalno snižavale cijene industrije Unije.
(84)
Nadalje, pokazatelji štete vezani uz financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok i profitabilnost, bili su ozbiljno pogođeni. To znači da je sposobnost industrije Unije za prikupljanje kapitala bila narušena.
(85)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
6. UZROČNOST
6.1. Uvod
(86)
Ispitano je, u skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, je li dampinški uvoz podrijetlom iz Indije prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli prouzročiti štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su prouzročiti ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
(87)
Podsjeća se da kod najvećeg indijskog proizvođača izvoznika, navedenog u uvodnim izjavama (40) i (41), koji predstavlja 87 % indijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a, nije utvrđen damping. Stoga je samo 13 % indijskog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a ostvareno po dampinškim cijenama. Taj dampinški uvoz je tijekom RIP-a imao tržišni udio od 2 %.
6.2. Učinak dampinškog uvoza
(88)
Ispitni je postupak pokazao da se potrošnja Unije povećala za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam prodaje industrije Unije smanjio za 14 %, a tržišni udio pao za 21 %.
(89)
U pogledu cijena, utvrđeno je da su prosječne uvozne cijene dampinškog uvoza snižavale prosječne prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije. Međutim, bile su oko 12 % više od cijena indijskog trgovačkog društva kod kojeg nije utvrđen damping.
(90)
Na temelju gore navedenog se smatra da je ograničeni obujam dampinškog uvoza iz Indije, koji je imao veće cijene od nedampinškog uvoza, mogao imao samo vrlo ograničenu ulogu, ako ikakvu, u pogoršanju stanje industrije Unije.
6.3. Učinak ostalih čimbenika
6.3.1. Nedampinški uvoz iz Indije
(91)
Ukupni obujam uvoza iz Indije značajno se povećao za 65 % tijekom razmatranog razdoblja, povećavši njegov tržišni udio s 12,1 % na 18,3 %. Međutim, kako je gore objašnjeno, nedampinški uvoz je predstavljao 87 % ukupnog obujma indijskog izvoza tijekom RIP-a, što odgovara tržišnom udjelu od 15 % tijekom RIP-a, za razliku od tržišnog udjela od 2 % dampinškog uvoza iz Indije u istom razdoblju.
(92)
Cijene uvoza iz Indije ukupno su se smanjile za 9 % u razmatranom razdoblju, pri čemu su uvijek bile niže od uvoznih cijena iz ostatka svijeta i prodajnih cijena industrije Unije. Međutim, treba napomenuti da je utvrđeno, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (89), da su prosječne cijene nedampinškog uvoza snižavale cijene industrije Unije više od cijena dampinškog uvoza.
6.3.2. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
Tablica 10.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja u tonama
50 010
37 633
54 454
59 255
Indeks (2008. = 100)
100
75
109
118
Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indeks (2008. = 100)
100
90
107
109
Prosječna cijena uvoza iz ostalih zemalja u eurima po toni
5 380
5 236
5 094
5 234
Indeks (2008. = 100)
100
97
95
97
Obujam uvoza iz Malezije (u tonama)
13 712
9 810
9 611
9 966
Tržišni udio uvoza iz Malezije
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Prosječna cijena uvoza iz Malezije u eurima po toni
4 203
2 963
3 324
3 633
Obujam uvoza s Filipina (u tonama)
7 046
5 406
15 576
18 149
Tržišni udio uvoza s Filipina
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Prosječna cijena uvoza s Filipina u eurima po toni
4 645
3 474
3 714
3 912
Obujam uvoza iz Narodne Republike Kine (u tonama)
2 332
2 452
3 217
3 288
Tržišni udio uvoza iz Narodne Republike Kine
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Prosječna cijena uvoza iz Narodne Republike Kine u eurima po toni
4 004
4 561
5 272
5 648
Obujam uvoza s Tajvana (u tonama)
4 304
3 703
6 451
6 640
Tržišni udio uvoza iz Tajvana
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Prosječna cijena uvoza s Tajvana u eurima po toni
5 092
4 719
4 755
4 943
Izvor: Eurostat
(93)
Prema podacima Eurostata, obujam uvoza SSF-a u Uniju podrijetlom iz ostalih trećih zemalja povećao se za 18 % tijekom razmatranog razdoblja. Istodobno su se prosječne uvozne cijene smanjile za oko 3 % tijekom razmatranog razdoblja, a njihov tržišni udio se povećao za otprilike 9 %.
(94)
Antidampinške mjere na snazi na uvoz SSF-a iz Narodne Republike Kine i Tajvana uvedene su 19. studenoga 2005. Unatoč mjerama se uvoz iz te dvije zemlje značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja, iako su tržišni udjeli ostali prilično skromni, na 2,5 % odnosno 5,1 % tijekom RIP-a. Ostali glavni izvori uvoza su Filipini i Malezija. Posebno se uvoz s Filipina značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja, povećavši svoj tržišni udio s 5,8 % 2008. na 13,8 % tijekom RIP-a.
(95)
U Maleziji se uvoz smanjivao tijekom razmatranog razdoblja, no još uvijek je imao tržišni udio od 7,6 % tijekom RIP-a. Obujam uvoza s Filipina povećao se značajno tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, kako se pokazalo tijekom ispitnog postupka, prosječna uvozna cijena s Filipina je bila puno viša, odnosno oko 20 % viša od prosječne cijene indijskog SSF-a.
(96)
U pogledu uvoznih cijena, ukupne prosječne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja ostale su relativno stabilne tijekom razmatranog razdoblja i uvijek su bile iznad prosječnih prodajnih cijena industrije Unije i prosječnih uvoznih cijena iz Indije.
(97)
Na temelju navedenog, zaključeno je da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije prouzročio materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
6.3.3. Gospodarska kriza
(98)
Gospodarska kriza djelomično objašnjava smanjenje potrošnje Unije 2009. Međutim, treba napomenuti da unatoč smanjenju potrošnje od 16 % 2009., obujam indijskog uvoza se povećao za 30 %.
(99)
Potrošnja Unije se 2010. i tijekom RIP-a povećavala u skladu s općih gospodarskim oporavkom. Međutim, obujam prodaje industrije Unije povećao se slabo, za 3 % 2010. i 4,7 % tijekom RIP-a. To je uspoređeno s godišnjim povećanjem indijskog uvoza za 16 % odnosno 10 %.
(100)
U uobičajenim gospodarskim uvjetima te kod izostanka jačeg pritiska na cijene i povećanih razina uvoza iz Indije, industrija Unije mogla je naići na poteškoće prilikom suočavanja sa smanjenjem potrošnje i povećanjem fiksnih jediničnih troškova zbog smanjene iskorištenosti kapaciteta koju je zabilježila. Međutim, jeftini indijski uvoz, kod kojeg je utvrđeno da većina nije bila dampinška, pojačao je učinak gospodarskog pada te čak i tijekom općeg gospodarskog oporavka, industrija Unije nije se mogla oporaviti i vratiti tržišni udio izgubljen u koristi indijskog uvoza.
(101)
Stoga, iako je gospodarska kriza 2008.-2009. mogla doprinijeti slabim rezultatima industrije Unije, ne može se smatrati da imala materijalni učinak na štetno stanje industrije Unije.
6.3.4. Realizacija izvoza industrije Unije u uzorku
Tablica 12.
2008.
2009.
2010.
RIP
Izvozna prodaja u tonama
967
689
933
884
Indeks (2008. = 100)
100
71
97
91
Jedinična prodajna cijena u eurima
4 770
3 060
4 020
4 313
Indeks (2008. = 100)
100
64
84
90
Izvor: odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.
(102)
Tijekom razmatranog razdoblja se obujam izvozne prodaje industrije Unije u uzorku smanjio za 9 %, a prosječna prodajna cijena za 10 %. Iako se ne može isključiti da je negativni trend realizacije izvoza mogao imati daljnji negativni učinak na industriju Unije, smatra se da, s obzirom na mali obujam izvoza u odnosu na prodaju na tržištu Unije, taj učinak nije bio materijalan u pogledu utvrđene štete.
6.4. Zaključak o uzročnosti
(103)
Gornja analiza je pokazala bitno povećanje obujma i tržišnog udjela jeftinog uvoza podrijetlom iz Indije tijekom razmatranog razdoblja. Također je utvrđeno da je taj uvoz stalno snižavao cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije.
(104)
Međutim, s obzirom na nalaz da najveći indijski proizvođač izvoznik, koji je predstavljao 87 % indijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a nije izvozio SSF u Uniju po dampinškim cijenama, smatra se da se uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza, koji čini samo 13 % ukupne količine izvezene iz Indije, i štete koju je industrija Unije pretrpjela ne može dostatno utvrditi. Naime, ne može se tvrditi da je dampinški indijski izvoz, s obzirom na njegov ograničeni obujam i vrlo ograničeni tržišni udio (2 %) i činjenicu da su njegove cijene u prosjeku bile 12 % više od cijena nedampinškog uvoza, prouzročio štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
(105)
Analiza ostalih poznatih čimbenika, koji su mogli prouzročiti štetu industriji Unije, uključujući nedampinški uvoz, uvoz iz ostalih trećih zemalja, gospodarsku krizu i realizaciju izvoza industrije Unije u uzorku, pokazala je da se čini kako je šteta koju je pretrpjela industrija Unije posljedica učinka nedampinškog uvoza iz Indije koji je predstavljao 87 % cjelokupnog indijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a i koji je ostvaren po značajno nižim cijenama od dampinškog uvoza.
7. PREKID ANTIDAMPINŠKOG POSTUPKA
(106)
Zbog izostanka materijalne uzročno-posljedične veze između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije, smatra se da su antidampinške mjere nepotrebne i stoga bi ovaj antidampinški postupak trebalo prekinuti u skladu s člankom 9. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(107)
Podnositelj pritužbe i sve ostale zainteresirane stranke obaviještene su na odgovarajući način i dana im je mogućnost da iznesu svoje komentare. Primljeni komentari nisu promijenili zaključak da bi ovaj antidampinški postupak trebalo prekinuti,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Prekida se antidampinški postupak u vezi s uvozom određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 i 7318 15 70, podrijetlom iz Indije.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 22. ožujka 2012.