RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 2/2012
af 4. januar 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1890/2005 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indonesien, Taiwan, Thailand og Vietnam, og opkrævede endeligt den midlertidige told. Samtidig blev proceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Malaysia og Filippinerne afsluttet.
(2)
Den 25. august 2009 efter en fornyet undersøgelse indledt i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 768/2009 (3) ovennævnte foranstaltninger, for så vidt angår en eksporterende producent i Vietnam.
(3)
Forordningen, som førte til indførelsen af den endelige antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse bl.a. i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Taiwan, omtales herefter som »den oprindelige forordning«. Den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning over for de pågældende lande, vil herefter blive omtalt som »den oprindelige undersøgelse«.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Den 19. august 2010 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (4) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indsendt af European Industrial Fasteners Institute (»EIFI«) (»ansøgeren«) på vegne af fem EU-producenter: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. og Ugivis S.A., som tegner sig for en stor del, i dette tilfælde mere end 25 %, af den samlede EU-produktion af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål.
(5)
Anmodningen var begrænset til de antidumpingforanstaltninger, der var blevet indført på importen med oprindelse i Kina og Taiwan (»de pågældende lande«). Følgelig er de antidumpingforanstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Vietnam, Indonesien og Thailand, ikke genstand for denne fornyede undersøgelse.
(6)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af de foranstaltninger, der var indført på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i de pågældende lande, sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(7)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 19. november 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) om indledningen af en udløbsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»indledningsmeddelelsen«).
4. Undersøgelse
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(8)
Undersøgelsen af, om der fortsat finder dumping sted, omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til 30. september 2010 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller NUP). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(9)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, deres organisationer samt repræsentanterne for de pågældende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(10)
Kommissionen gav også interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(11)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter fra de pågældende lande, ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og EU-producenter, som var omfattet af denne undersøgelse, blev det i indledningsmeddelelsen fastlagt, at der skulle anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17.
(12)
For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i denne. På baggrund af de modtagne svar blev det besluttet at anvende stikprøveudtagning i forbindelse med de taiwanesiske eksporterende producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og EU-producenter. Med hensyn til Kina var der ingen eksporterende producenter fra Kina, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(13)
Der var 36 taiwanesiske eksportører/eksportørgrupper eller -sammenslutninger, der fremlagde de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Ti af dem kunne ikke tages i betragtning, da de tilsyneladende kun var handelsvirksomheder eller ikke eksporterede til Unionen i NUP. Ud fra de oplysninger, der blev indsendt af de samarbejdsvillige taiwanesiske virksomheder, udvalgte Kommissionen en stikprøve på fire eksporterende producenter. Efterfølgende trak en af de udvalgte virksomheder sit tilbud om samarbejde tilbage. De resterende tre virksomheder, der indgik i stikprøven, tegnede sig for 41,6 % af den taiwanesiske eksport til Unionen i NUP.
(14)
Med hensyn til de ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen blev der ud af otte virksomheder, som leverede de ønskede oplysninger, udvalgt de tre største, der tegnede sig for næsten 90 % af den importerende mængde, som var blevet oplyst af de samarbejdsvillige virksomheder, til at indgå i stikprøven. Efterfølgende indsendte kun én importør en spørgeskemabesvarelse.
(15)
Tolv EU-producenter indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve på seks EU-producenter. Efterfølgende trak en af de udvalgte EU-producenter sit tilbud om samarbejde tilbage. De resterende fem producenter, der indgik i stikprøven, tegnede sig for 38 % af alle EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i EU i NUP.
(16)
Kommissionen sendte spørgeskemabesvarelser til de parter, der indgik i stikprøven, og til alle de brugere, som den vidste var berørt heraf. Som forklaret ovenfor indkom der spørgeskemabesvarelser fra fem EU-producenter, tre eksporterende producenter fra Taiwan og én importør. Ingen af de brugere, der blev kontaktet, gav sig til kende i forbindelse med undersøgelsen.
(17)
Som forklaret i betragtning 13 og 15 besluttede en taiwanesisk eksporterende producent og en EU-producent, som begge indgik i en stikprøve, ikke at indsende en spørgeskemabesvarelse. Imidlertid blev stikprøverne af de resterende virksomheder i begge tilfælde stadig anset for repræsentative med hensyn til de relevante salgsmængder.
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Bulnava S.r.l, Suello, Italien
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italien
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Tyskland
-
Ugivis S.A, Belley, Frankrig.
b)
Eksporterende producenter i Taiwan
-
Arrow Fastener Co., Ltd. og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne eksportører, Shu-Lin City
-
Shekai Precision Co., Ltd. og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne eksportør, Kaohsiung
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Den ikke forretningsmæssigt forbundne importør i Unionen
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Deutschland.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(19)
Den vare, der er berørt af denne fornyede undersøgelse, er den samme som den, der er defineret i den oprindelige forordning, nemlig visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan, som i øjeblikket er henhørende under KN-koderne 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 (»den pågældende vare«).
(20)
Det blev bekræftet i den fornyede undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt af de eksporterende producenter på hjemmemarkederne, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenter har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(21)
Fire parter gav sig til kende og hævdede, at de varer, der er henhørende under KN-koderne 7318 12 10, 7318 14 10 og 7318 15 51 bør udelukkes fra denne undersøgelses anvendelsesområde, da de angiveligt ikke er fremstillet i Den Europæiske Union. Denne påstand blev afvist, da i) der ikke blev forelagt nogen dokumentation for, at disse varer ville være forskellige med hensyn til de grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, og ii) varedækningen under ingen omstændigheder kan ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse.
(22)
Efter fremlæggelsen af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev anbefalet at opretholde de gældende foranstaltninger (»den endelige fremlæggelse af oplysninger«), hævdede én af de taiwanesiske eksporterende producenter, at skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af to metaller ikke burde være omfattet af varedækningen på grund af de betydelige forskelle, der findes mellem disse varer af to metaller og skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål for så vidt angår enhedssalgspris, produktionsomkostninger, grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika såvel som anvendelse. Imidlertid kan varedækningen ikke ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse, jf. betragtning 21. Denne påstand vil kunne behandles i en interimsundersøgelse om varedækningen, som denne virksomhed kan anmode om.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(23)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
1. KINA
1.1. Indledende bemærkninger
(24)
Som forklaret ovenfor var der ingen af de kinesiske eksporterende producenter, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.
(25)
Af den grund måtte konklusionerne med hensyn til sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping i det efterfølgende baseres på de bedst mulige foreliggende resultater, især Eurostat-data og de oplysninger, som EU-erhvervsgrenen havde indsendt i anmodningen om fornyet undersøgelse. De officielle kinesiske eksportstatistikker kunne ikke anvendes i dette tilfælde, da den berørte vare kun udgør en lille del af de mængder, der er indberettet i det relevante harmoniserede toldpositionssystem.
1.2. Dumping af import i NUP
(26)
Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske eksporterende producenter kunne der ikke beregnes individuelle dumpingmargener.
(27)
Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse blev eksporten fra Kina til Unionen tilsyneladende indført med dumpingmargener på mellem 13,6 % til 61,8 %. Som nævnt i indledningsmeddelelsen sammenlignede ansøgeren eksportpriserne fra Kina til Unionen med en beregnet normalværdi i Taiwan, der var referencelandet i den oprindelige undersøgelse.
(28)
Da der ikke var tale om samarbejde fra de kinesiske virksomheder, findes der ingen oplysninger, som kunne føre til en anden konklusion. Endvidere blev det konstateret, at den normale værdi, der var fastsat for den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske virksomhed, var væsentligt højere end den normale værdi, der var blevet fastsat af ansøgeren i anmodningen om udløbsundersøgelsen. Da der ikke er tegn på, at eksportpriserne fra Kina til Unionen er forskellige fra priserne i anmodningen, er det sandsynligt, at dumpingen fra Kina fortsat har fundet sted på højere niveauer end de niveauer, der var anført i anmodningen.
1.3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(29)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode, blev sandsynligheden for fornyet dumping også undersøgt.
(30)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: de kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet, EU-markedets attraktivitet hos de kinesiske producenter og deres eksport til tredjelande.
1.3.1. De kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet
(31)
Eftersom der er meget få oplysninger til rådighed om den kinesiske industri for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, blev oplysningerne fra anmodningen om fornyet undersøgelse anvendt til at skønne kapaciteten i Kina. På det grundlag er der tilsyneladende siden 2003 oprettet nye produktionsanlæg i Kina for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Desuden har de kinesiske producenter som følge af de antidumpingforanstaltninger, der er indført på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål (6), og det efterfølgende fald i den kinesiske import af disse varer til Unionen fra 2009 en betydelig uudnyttet produktionskapacitet, der vil kunne anvendes til at fremstille den pågældende vare, da produktionen nemt kan ændres mellem de to forskellige varetyper
1.3.2. EU-markedets attraktivitet
(32)
EU-markedets attraktivitet kan illustreres ved det forhold, at indførelsen af antidumpingtold ikke har kunnet stoppe ekspansionen af den kinesiske eksport af den pågældende vare. Tværtimod er importmængden fra Kina til Unionen steget med 13 % mellem 2007 og NUP ifølge Eurostat-data. Prisudviklingen på kinesisk import for samme periode viste, at ifølge Eurostat steg den gennemsnitlige importpris. Imidlertid fremgik det af en mere detaljeret analyse, at prisen på visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål henhørende under den KN-kode, som repræsenterer 59 % af den samlede importmængde i NUP, faldt med 24 % i den betragtede periode. Heraf fremgår, at de kinesiske eksportører stadig var i stand til at øge deres eksportmængde og yderligere sænke deres priser for størstedelen af de berørte eksporterede varer, til trods for de gældende foranstaltninger.
1.3.3. Eksport til tredjelande
(33)
Med hensyn til mængden af og priserne på den kinesiske eksport til tredjelande skal det bemærkes, at de kinesiske eksportoplysninger vedrører hele HS-koder. Hvis man sammenligner med EU-importstatistikkerne for Taric-niveauet, udgør den pågældende vare ca. 3 % af mængden inden for disse HS-koder. Eksportoplysningerne er derfor ikke en særlig nyttig kilde til oplysninger. Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske eksporterende producenter kunne der heller ikke indhentes andre relevante oplysninger om kinesisk eksport til tredjelande.
1.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(34)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Kina stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. Under hensyntagen til den gældende uudnyttede kapacitet i Kina og det forhold, at importen af den pågældende vare til Unionen steg i den betragtede periode til trods for antidumpingforanstaltninger, er der faktisk tilsyneladende et incitament for de kinesiske eksporterende producenter til yderligere at øge deres eksport til EU-markedet til dumpingpriser, hvis foranstaltningen får lov til at udløbe.
2. Taiwan
2.1. Indledende bemærkninger
(35)
Det bemærkes, at i betragtning af det store antal taiwanesiske eksporterende producenter, som gav udtryk for deres samarbejdsvilje, blev der udtaget en repræsentativ stikprøve på fire virksomheder/grupper af virksomheder til yderligere undersøgelse. En af disse fire virksomheder trak senere sit tilbud om samarbejde tilbage. Imidlertid blev stikprøven stadig anset for at være repræsentativ, da de resterende virksomheder tegnede sig for 41,6 % af den samlede taiwanesiske eksport (7) til Unionen i NUP.
(36)
Det bemærkes yderligere, at under de udførte kontrolbesøg på stedet hos de resterende tre virksomheder, der indgik i stikprøven, var det ikke muligt at kontrollere oplysningerne i den ene af spørgeskemabesvarelserne, og det blev konstateret, at den anden virksomhed havde leveret vildledende oplysninger. De berørte eksporterende producenter blev omgående underrettet om Kommissionens hensigt om at anvende grundforordningens artikel 18, som ville medføre en tilsidesættelse af de leverede oplysninger og anvendelse af de foreliggende faktiske oplysninger. Virksomhederne fik mulighed for at komme med yderligere bemærkninger om dette forhold. Imidlertid ændrede de efterfølgende bemærkninger ikke Kommissionens afgørelse om at anvende de foreliggende faktiske oplysninger for så vidt angår de to eksporterende producenter. Følgelig blev der beregnet en individuel dumpingmargin for kun én taiwanesisk eksporterende producent.
(37)
Ud fra ovenstående måtte de fleste konklusioner om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, som er anført i det efterfølgende, baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, især hvad angår oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent, en samarbejdsvillig importør, Eurostat-data og de oplysninger, som ansøgeren havde indsendt i anmodningen om fornyet undersøgelse. De officielle taiwanesiske eksportstatistikker kunne ikke anvendes i dette tilfælde, da den berørte vare kun udgør en lille del af de mængder, der er indberettet i det relevante harmoniserede toldpositionssystem.
2.2. Dumping af import i NUP
2.2.1. Normal værdi
(38)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om hjemmemarkedssalget fra den samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende samlede eksportsalg til Unionen.
(39)
Kommissionen fastlagde derefter, hvilke typer af samme vare, som virksomheden solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de varetyper, der solgtes til eksport til Unionen. De elementer, der blev taget i betragtning i forbindelse med en definition af varetyper, omfattede i) typen af skruer, bolte og møtrikker ii) kvaliteten af den stål, der var blevet anvendt som råmateriale, iii) DIN-normen i forbindelse med skruer, bolte og møtrikker, iv) diameteren på skruer, bolte og møtrikker samt v) deres længde.
(40)
Det blev derefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget for den samarbejdsvillige eksporterende producent var repræsentativt for hver varetype, dvs. om hjemmemarkedssalget af hver varetype udgjorde mindst 5 % af salget af samme varetype til Unionen. For de varetyper, der blev solgt i repræsentative mængder, undersøgtes det så, om der havde fundet et tilstrækkeligt salg sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(41)
Undersøgelsen af, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype, der var solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, blev foretaget ved at fastsætte andelen af rentable salgstransaktioner til uafhængige kunder af den pågældende varetype. I alle de tilfælde, hvor salget på hjemmemarkedet af den bestemte varetype skete i tilstrækkelig mængde og i normal handel, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af al hjemmemarkedssalg af den varetype i NUP.
(42)
For de resterende varetyper, hvis hjemmemarkedssalg ikke var repræsentativt eller ikke fandt sted i normal handel, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi blev beregnet som produktionsomkostningerne for de eksporterede typer (om nødvendigt justeret) plus en rimelig margen til dækning af salgs-, administrations- og generalomkostninger samt en rimelig fortjeneste, baseret på faktiske tal for produktion og salg af samme vare i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, første punktum.
2.2.2. Eksportpris
(43)
Alle eksportsalg foretaget af den samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent til EU-markedet med undtagen af et tilfælde skete direkte til uafhængige kunder. Derfor blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(44)
For den eksporttransaktion, hvor eksporten til Unionen skete gennem en forretningsmæssigt forbunden handelsvirksomhed i Unionen, blev eksportprisen fastsat på grundlag af prisen for denne forretningsmæssigt forbundne forhandlers første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.
2.2.3. Sammenligning
(45)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvistes at påvirke priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, finansielle omkostninger og pakningsomkostninger, provisioner og rabatter, når dette var relevant og velbegrundet.
2.2.4. Dumpingmargen
(46)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Baseret på ovennævnte metode blev det konstateret, at den samarbejdsvillige eksportør fortsat anvendte dumpingpraksis i NUP. Beregnet på grundlag af 4 ud af de 12 måneder i NUP beløb dumpingen sig til 22 %.
(47)
Det skal erindres, at det er normalt, at Kommissionen anvender en beregningsmetode baseret på 4 måneder af NUP i forbindelse med udløbsundersøgelser, hvor det skal afgøres, om der fortsat er tale om dumping, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping. I udløbsundersøgelser er det ikke nødvendigt at fastslå en dumpingmargen for alle transaktioner, da en sådan beregning kun er nødvendig for at ændre den gældende antidumpingsforanstaltnings niveau, og det er ikke formålet med en udløbsundersøgelse. De 4 måneder, der blev udvalgt, var den sidste måned i hvert kvartal og derfor jævnt fordelt over de 12 måneder i NUP.
(48)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent, at visse hjemlige transaktioner, der var indberettet i spørgeskemaet, og som var blevet taget i betragtning i forbindelse med beregningen af den normale værdi, faktisk var beregnet til eksport til Den Europæiske Union og ikke til det hjemlige forbrug. Virksomheden fremførte, at dette videresalg skete gennem uafhængige producenter eller forhandlere i Taiwan af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål.
(49)
Det skal bemærkes, at der ikke var dokumentation for påstanden om, at disse varer ville blive eksporteret til Den Europæiske Union. Derfor måtte denne påstand afvises.
(50)
Med hensyn til anvendelsen af grundforordningens artikel 18 for så vidt angår de andre to eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, er der ikke blevet beregnet en dumpingmargin for dem. Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse blev eksporten fra Taiwan angiveligt indført med dumpingmargener på mellem 14 % og 50 %. Der findes ingen oplysninger, som giver anledning til en anden konklusion. Konstateringen af, at den eneste undersøgte virksomhed foretager dumping på EU-markedet, og den gennemsnitlige pris på den pågældende vare importeret fra Taiwan er lavere end denne virksomheds gennemsnitlige eksportpris, bekræfter endvidere, at der på baggrund af de undersøgte oplysninger finder dumping sted på nationalt plan.
2.3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(51)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt for Taiwan.
(52)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: de taiwanesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet, EU-markedets attraktivitet for de taiwanesiske producenter og deres eksportpriser til tredjelande.
2.3.1. Eksportørernes uudnyttede kapacitet
(53)
Med hensyn til eksportørernes uudnyttede kapacitet beror følgende konklusioner hovedsageligt på oplysningerne i den fornyede anmodning og på oplysningerne fra kontrolbesøgene, da der kun findes få offentligt tilgængelige oplysninger om den taiwanesiske erhvervsgren for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse har nye taiwanesiske producenter af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål investeret i nyt udstyr for at øge deres produktionskapacitet. Desuden fremgår det af kontrolbesøget, at investeringerne i kapaciteten forventes at stige med 12 % i 2011 sammenlignet med undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse. Den uudnyttede kapacitet hos den samarbejdsvillige producent i NUP var på 7 % af den samlede produktionskapacitet. Lagerbeholdningerne blev anset for at være meget lave, da den samarbejdsvillige virksomhed kun fremstillede den pågældende vare efter ordre.
2.3.2. EU-markedets attraktivitet
(54)
EU-markedets attraktivitet kan illustreres ved det forhold, at indførelsen af antidumpingtold ikke påvirkede ekspansionen af den taiwanesiske eksport til Unionen. Ifølge Eurostat-data og kontrollerede importoplysninger var importmængden fra Taiwan ret stabil mellem 2007 og NUP, men værdien af denne import faldt med 16 % i den samme periode. Det tyder på, at den gennemsnitlige salgspris for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Taiwan faldt i løbet af NUP. Det viser, at trods de gældende foranstaltninger var de taiwanesiske eksportører stadig i stand til at opretholde eksportmængden og yderligere sænke deres priser.
(55)
I den henseende påpegede en af de interesserede taiwanesiske parter, at faldet i de taiwanesiske eksportpriser ikke var et resultat af eksportørernes fjendtlige prisadfærd, men snarere var en følge af prisudviklingen på den centrale råvare, dvs. valsetråd. Det er værd at bemærke, at faldet i råvarepriser påvirkede alle producenter af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål på samme måde. Imidlertid er konklusionen om, at EU-markedet fortsat er attraktivt for de taiwanesiske eksportører, stadig uændret, da det lykkedes disse at opretholde deres eksportmængde på trods af de gældende antidumpingforanstaltninger.
2.3.3. Eksportpriser til tredjelande
(56)
Med hensyn til den taiwanesiske eksport til tredjelande skal det bemærkes, at de taiwanesiske eksportoplysninger, som kunne analyseres, vedrører hele HS-koder. Hvis man sammenligner med EU-importstatistikkerne på Taric-niveau, tegnede den pågældende vare sig for ca. 2,6 % af mængden inden for disse HS-koder. Derfor giver sådanne oplysninger ingen mening som kilde til oplysning i forbindelse med eksportmængder og -priser til tredjelande for den pågældende vare fra Taiwan. Imidlertid viser kontrollerede eksportoplysninger fra de tre taiwanesiske eksportører, der indgik i stikprøven, et fald i eksportmængden til tredjelande. Det tyder på, at den taiwanesiske eksport er mere EU-orienteret.
(57)
Det bemærkes også, at oplysningerne fra den samarbejdsvillige taiwanesiske eksportør viser, at enhedssalgsprisen er 10 % højere ved salg til Unionen sammenlignet med andre lande, og at eksportmængden til andre lande kun tegner sig for 20 % af eksportmængden til Unionen.
2.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(58)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Taiwan stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. Under hensyntagen til den nuværende uudnyttede kapacitet i Taiwan og EU-markedets attraktivitet ser det rent faktisk ud til, at de taiwanesiske eksporterende producenter har et incitament til at øge deres eksport til EU-markedet til dumpingpriser, hvis den nuværende foranstaltning får lov til at udløbe.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
1. EU-produktion
(59)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i anmodningen om fornyet undersøgelse og oplysninger indsamlet hos EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
(60)
På det grundlag blev den samlede EU-produktion skønnet til at være på 63 000 ton i undersøgelsesperioden. I dette tal indgår produktionen fra alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktionsmængde for de producenter, som ikke gav sig til kende i forbindelse med proceduren.
(61)
Som anført i betragtning 11 blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med undersøgelsen af EU-producenterne. Ud af de 12 producenter, som indgav oplysninger i forbindelse med udvælgelsen af stikprøven, blev der udvalgt en stikprøve på seks producenter. Efterfølgende som forklaret i betragtning 17 var der en producent, som ikke samarbejdede. De producenter, som var udvalgt til stikprøven, og som samarbejdede, tegnede sig for ca. 31 % af den samlede anslåede EU-produktion.
2. EU-erhvervsgrenen
(62)
Alle EU-producenter, som er omtalt under betragtning 59, anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(63)
De relevante Eurostat importstatistikker for KN-koderne 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 sammen med oplysningerne i anmodningen om fornyet undersøgelse og oplysninger indsamlet hos EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning suppleret med de kontrollerede spørgeskemabesvarelser fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, blev anvendt til at vurdere udviklingstendenserne med hensyn til mængde og pris.
2. EU-forbruget
(64)
EU-forbruget blev fastsat ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængder i Unionen, som stammer fra anmodningen om fornyet undersøgelse og suppleret med kontrollerede oplysninger fra de samarbejdsvillige producenter, der indgik i stikprøven, og importmængden oplyst af Eurostat.
(65)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 1
2007
2008
2009
NUP
Samlet EU-forbrug (ton)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indeks (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Mellem 2007 og NUP forblev forbruget i Unionen relativt stabilt. Imidlertid var der mellem 2007 og 2009 et dramatisk fald på 18 % i tråd med den globale negative virkning af finanskrisen. Mellem 2009 og NUP kom EU-forbruget sig igen og viste en stigning på 20 %.
3. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra de pågældende lande
3.1. Kumulering
(67)
For at foretage en vurdering af kumuleringen af importen fra de pågældende lande blev den individuelle situation for hvert enkelt land undersøgt på baggrund af de betingelser, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(68)
Det blev konstateret, at importmængderne fra både Kina og Taiwan lå over mindsteniveauet, som er fastsat i grundforordningens artikel 5, stk. 7, og som ikke var ubetydelig. Desuden fulgte importmængderne fra de to lande en stort set ensartet udvikling i den betragtede periode og faldt mellem 2007 og 2009 efterfulgt af en stigning i NUP. Med hensyn til de gennemsnitlige importpriser, jf. betragtning 32, fremgik det af prisudviklingen for den kinesiske import, at den gennemsnitlige importpris ifølge Eurostat steg. Imidlertid fremgik det af en mere detaljeret analyse, at prisen på skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål angivet under en KN-kode, der udgør størstedelen af den samlede mængde importeret i NUP, faldt med 24 % i den betragtede periode. De taiwanesiske priser faldt i den betragtede periode og var på deres laveste niveau i NUP. Det fremgik også af undersøgelsen, at konkurrencevilkårene mellem de interesserede parter var ens. Betingelserne for kumulering blev således anset for at være opfyldt.
3.2. Dumpingimport fra Kina og Taiwan
(69)
Importen fra Kina og Taiwan udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 2
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra de pågældende lande (ton)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indeks (2007 = 100)
100
78
72
103
Markedsandel for importen fra de pågældende lande
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indeks (2007 = 100)
100
79
88
104
Importpriser fra de pågældende lande (EUR/ton)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indeks (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Som det fremgår af ovennævnte tabel steg importmængden fra de pågældende lande med 3 % i den betragtede periode. I tråd med udviklingen inden for forbruget var der et fald i perioden 2008-2009. Imidlertid var dette fald mindre udtalt end faldet i forbruget i samme periode. Mellem 2009 og NUP steg importen igen med op til 43 %.
(71)
De gennemsnitlige importpriser faldt med 5 % i løbet af den betragtede periode. Hvad angår mængderne, var importpriserne på deres laveste niveau i 2009, hvorefter de steg let.
(72)
I den betragtede periode fulgte markedsandelen for dumpingimporten udviklingen i forbruget og forblev stabil på ca. 7 %.
3.3. Prisunderbud
(73)
I lyset af det manglende samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenter og det begrænsede samarbejde fra de taiwanesiske eksporterende producenter er der meget få oplysninger, der er tilgængelige med hensyn til de forskellige skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, der eksporteres til Unionen. Dette forhold sammen med den omstændighed, at den pågældende vare omfatter en lang række forskellige former for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med en stor prisvariation (f.eks. kan enhedspriserne inden for kategorien træskruer variere op til 30 gange) har gjort det umuligt at foretage en fornuftig prissammenligning i forbindelse med fastsættelsen af underbudsmarginer. Sammenligningen af EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, og som er tilpasset prisen ab fabrik, med den gennemsnitlige CIF-importpris i de pågældende lande oplyst af Eurostat viste intet underbud i NUP. Med hensyn til Taiwan eksporterede den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent en særlig form for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, for hvilke der er en meget begrænset produktion i Unionen. Følgelig kunne der på grund af den manglende tilsvarende varetype ikke fortages en underbudsberegning for hver enkelt type for denne virksomhed.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(74)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(75)
På grund af anvendelsen af stikprøveudtagning blev skadesindikatorerne fastlagt delvis for EU-erhvervsgrenen som helhed og delvis for de producenter, der indgik i stikprøven. Skadesanalysen med hensyn til de makroøkonomiske oplysninger, f.eks. markedsandel, produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, vækst, lagre, beskæftigelse og produktivitet tager udgangspunkt i oplysninger om EU-erhvervsgrenen som helhed. Derudover er der anvendt oplysninger om de EU-producenter, der indgik i stikprøven (transaktionspriser, investeringer og afkast af investeringer, lønninger, rentabilitet, likviditet og evnen til at tilvejebringe kapital),
4.2. Produktion
(76)
Tabellen nedenfor viser, at produktionen faldt med 17 % i den betragtede periode. Analogt med en faldende efterspørgsel faldt EU-erhvervsgrenens produktion først markant med 24 % mellem 2007 og 2009, hvorefter den steg lidt med 10 % mellem 2009 og NUP.
Tabel 3
2007
2008
2009
NUP
Produktion (ton)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indeks (2006 = 100)
100
93
76
83
Kilde: Makroøkonomiske data
4.3. Kapacitet og kapacitetsudnyttelse
(77)
Produktionskapaciteten faldt i den betragtede periode med 13 %, og i tråd med udviklingen inden for produktionen viste kapacitetsudnyttelsesgraden et lettere fald på 4 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 4
2007
2008
2009
NUP
Produktionskapacitet (ton)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indeks (2006 = 100)
100
95
86
87
Kapacitetsudnyttelse
50 %
49 %
44 %
48 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
88
96
Kilde: Makroøkonomiske data
4.4. Lagerbeholdninger
(78)
EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt i 2008 sammenlignet med 2007 og forblev derefter stabile mellem 2008 og NUP. I NUP steg lagerbeholdningerne noget, men var stadig 26 % mindre end i 2007.
Tabel 5
2007
2008
2009
NUP
Slutlagre (ton)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indeks (2006 = 100)
100
77
72
74
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.5. Salgsmængde
(79)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 25 % i den betragtede periode. Salgsmængderne faldt med 28 % mellem 2007 og 2009 og nåede deres laveste niveau i 2009. Salgsmængderne kom sig imidlertid igen i NUP og viste en stigning på 5 %, når de blev sammenlignet med niveauet i 2009. Det er værd at bemærke, at denne stigning var meget lavere end stigningen i efterspørgslen (20 %) i samme periode.
Tabel 6
2007
2008
2009
NUP
EU-salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (ton)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indeks (2007 = 100)
100
90
72
75
Kilde: Makroøkonomiske data
4.6. Markedsandel
(80)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt gradvist 12 procentpoint mellem 2007 og NUP.
Tabel 7
2007
2008
2009
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indeks (2007 = 100)
100
92
87
76
Kilde: Makroøkonomiske data
4.7. Vækst
(81)
Som det fremgår af tabel 1 i betragtning 65 faldt EU-forbruget mellem 2007 og 2009, hvorefter det steg igen til næsten samme niveau som i 2007. EU-erhvervsgrenen mistede imidlertid 12 procentpoint af markedsandelen i den betragtede periode, hvorimod det lykkedes for den berørte import at holde markedsandelen stabil.
4.8. Beskæftigelse
(82)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 7 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 8
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse for den pågældende vare (personer)
954
1 007
863
886
Indeks (2007 = 100)
100
106
90
93
Kilde: Makroøkonomiske data
4.9. Produktivitet
(83)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, faldt med 10 % mellem 2007 og NUP. Den nåede sit laveste niveau i 2009, inden den steg igen i NUP.
Tabel 9
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet (ton pr. ansat)
78,1
69
65,3
70,2
Indeks (2007 = 100)
100
88
84
90
Kilde: Makroøkonomiske data
4.10. Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(84)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser viste en markant nedadgående tendens mellem 2007 og 2009, hvor de faldt med 50 % Det skyldtes til dels det betydelige fald i omkostningerne til de råmaterialer, der anvendes til fremstillingen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Salgspriserne steg igen i NUP, sammenlignet med 2009, men var stadig 35 % lavere end sammenlignet med priserne i begyndelsen af den betragtede periode.
(85)
Undersøgelsen viste, at faldet i salgspriserne mellem 2007 og 2009 delvis afspejlede den økonomiske krises indvirkning, som førte til et fald i omkostningerne på 28 % i den periode. Dette fald afspejlede hovedsageligt prisudviklingen på nikkel, som er det væsentligste råmateriale i fremstillingen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Imidlertid viste undersøgelsen, at der på trods af finanskrisens negative virkning på salgspriserne også var et pres i nedadgående retning via importen især fra andre tredjelande, som tog til på EU-markedet til trods for det lave forbrug, og trykkede prisen på de vigtige varetyper, som blev fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen, der var nødt til at sænke sine salgspriser mere end faldet i omkostningerne. Det førte til en kraftig forværring af EU-erhvervsgrenens præstationer i denne periode. Selv om salgspriserne steg i NUP sammenlignet med 2009, var deres niveau ikke tilstrækkeligt til at dække alle omkostninger og gav ikke EU-erhvervsgrenen mulighed for at opnå en fornuftig fortjeneste.
(86)
Salgspriserne i nedennævnte tabel er gennemsnitlige priser pr. ton, og de er hovedsageligt afhængige af produktsammensætningen. Som forklaret i betragtning 73 kan priserne inden for visse kategorier af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål variere op til 30 gange.
Tabel 10
2007
2008
2009
NUP
Gennemsnitlige salgspriser (EUR/ton)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indeks (2007 = 100)
100
76
50
65
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.11. Lønninger
(87)
Mellem 2007 og NUP faldt gennemsnitslønningerne pr. ansat med 12 %.
Tabel 11
2007
2008
2009
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR)
47
44
41
42
Indeks (2007 = 100)
100
94
87
88
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.12. Investeringer
(88)
EU-erhvervsgrenen investerede i 2008 kraftigt i fremstillingen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål sammenlignet med de øvrige år, der var omfattet af den betragtede periode. Efter dette år var der et fald i investeringerne.
Tabel 12
2007
2008
2009
NUP
Nettoinvesteringer (000 EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indeks (2007 = 100)
100
395
123
92
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.13. Rentabilitet og investeringsafkast
(89)
Som nævnt i betragtning 85 fremgik det af undersøgelsen, at selvom faldet i salgspriserne til dels afspejlede faldet i omkostningerne, var EU-erhvervsgrenens pris under pres fra importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, og den dækkede ikke alle omkostninger ved fremstilling og salg af disse varer. Det førte til en betydelig forringelse af rentabiliteten, der var positiv i 2007, og derefter negativ, jf. nedennævnte tabel.
(90)
Investeringsafkastet faldt betydeligt fra 29 % i 2007 til -17 % i NUP.
Tabel 13
2007
2008
2009
NUP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.14. Likviditet og evne til at rejse kapital
(91)
Nettolikviditeten fra driften faldt betydeligt i den betragtede periode. Den nåede det laveste niveau i 2009, hvorefter den steg let. Imidlertid var likviditeten i NUP stadig betydeligt lavere end i 2007.
Tabel 14
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (000 EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indeks (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.15. Dumpingmargenens størrelse
(92)
Trods de gældende foranstaltninger fortsatte den væsentlige dumping på et niveau mellem 13,6 % og 61,8 % for Kina og mellem 14 % og 50 % for Taiwan, hvor oplysningerne for begge stammede fra anmodningen om fornyelse og fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Taiwan. Indvirkningen af de faktiske dumpingmargener på EU-erhvervsgrenen kan ikke anses for ubetydelige.
4.16. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(93)
Næsten alle de undersøgte indikatorer viste en forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter 2007. På trods af de gældende foranstaltninger er importen fra de pågældende lande steget let, og det er lykkedes at holde deres markedsandel stabil. I 2009 da den finansielle krise påvirkede den overordnede efterspørgsel i Unionen, og salgspriserne var under pres, mistede EU-producenterne en væsentlig del af deres kunder. Kun nogle af EU-producenterne kunne øge deres produktionsmængder ved at fremstille andre former for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål (f.eks. af kulstofstål) og opnåede stordriftsfordele, hvilket således kunne kompensere for de tabte salgsmængder af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Samtidig bestræbte EU-producenterne sig på at øge deres investeringer for at producere mere effektivt. EU-erhvervsgrenen kunne i NUP forbedre sine præstationer, selvom den fortsat var tabsgivende. Situationen forventes ikke forbedret i betragtning af den meget lave grad af forventet kapacitetsudnyttelse.
5. Virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer
5.1. Virkningerne af dumpingimporten
(94)
Det fremgik af undersøgelsen, at trods de gældende foranstaltninger og det faldende EU-forbrug i den betragtede periode er importen fra Kina og Taiwan steget let i den betragtede periode, hvilket har holdt markedsandelen stabil.
(95)
Som nævnt i betragtning 73 var det ikke muligt at foretage en fornuftig prissammenligning mellem de pågældende landes importpriser og EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet set i lyset af den manglende information om, hvilke varetyper der er eksporteret af de kinesiske og taiwanesiske eksporterende producenter og den store prisvariation mellem de forskellige varetyper, der befinder sig i dette gennemsnitsprissegment. Faktisk kunne eksportpriserne hos den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske producent ikke sammenlignes på en fornuftig måde med priserne hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, da der ikke fandtes lignende varetyper.
(96)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, hævdede den samarbejdsvillige taiwanesiske producent i betragtning 22, at virksomhedens eksport ikke har skadet ansøgeren, da den pågældende fremstiller en form for skruer, bolte, møtrikker og lignende af rustfrit stål, som kun få EU-producenter fremstiller i begrænsede mængder. I den forbindelse skal det for det første bemærkes, at skadesanalysen er foretaget for EU-erhvervsgrenen som helhed og ikke kun for ansøgeren. For det andet er der indført foranstaltninger for varedækningen som fastlagt i den oprindelige undersøgelse, og som forklaret i betragtning 21 er det ikke muligt at ændre varedækningen i forbindelse med en udløbsundersøgelse.
5.2. Virkningen af den økonomiske krise
(97)
Som følge af meget positive økonomiske vilkår i stålindustrien og i andre beslægtede industrier i 2007, var EU-erhvervsgrenen i en temmelig god økonomisk forfatning, da den økonomiske krise gjorde sig bemærkbar i slutningen af 2008. Selv da der indtrådte en stagnation på markedet, især i 2009, fortsatte nogle EU-producenter deres investeringer for at erstatte forældede maskiner og udstyr og således sænke produktionsomkostningerne og blive mere konkurrencedygtige over for dumpingimporten fra de pågældende lande og den stigende lavprisimport fra andre tredjelande. Desuden stod EU-producenterne, da der mærkedes et fald i efterspørgslen, også over for store distributører med en stærk forhandlingsposition, som begyndte at udøve et større pres på priserne, hvilket påvirkede EU-erhvervsgrenens økonomiske situation negativt.
5.3. Import fra andre lande
(98)
Virkningen af importen fra andre tredjelande er også blevet analyseret. Deres samlede importmængde steg med 26 % i den betragtede periode fra ca. 52 000 ton til ca. 66 000 ton. Samtidig faldt de gennemsnitlige importpriser med 28 % i den betragtede periode, og deres markedsandel steg således fra 42,5 % i 2007 til 54,2 % i NUP.
(99)
Størstedelen af importen fra andre tredjelande synes at stamme fra Indien, Filippinerne og Malaysia. Importen fra disse tre lande tegnede sig for en samlet markedsandel på ca. 36 % i NUP.
(100)
Med hensyn til importen fra Indien steg den med 141 % i den betragtede periode fra ca. 8 000 ton i 2007 til næsten 20 000 ton i NUP. Den gennemsnitlige importpris faldt med 32 % i den samme periode og lå betydeligt under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris i NUP. Derfor øgede de indiske eksportører deres markedsandel fra 6,7 % i 2007 til 16,4 % i NUP.
(101)
Importen fra Filippinerne viser en lignende tendens som for Indien og steg med 129 % i den betragtede periode fra ca. 6 000 ton i 2007 til næsten 14 000 ton i NUP. Den gennemsnitlige importpris faldt med 38 % i den samme periode og underbød EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris i NUP. Filippinernes markedsandel er derfor steget fra 4,9 % i 2007 til 11,4 % i NUP.
(102)
Med hensyn til importen fra Malaysia tegnede de malaysiske eksportører sig stadig for en markedsandel på 8,2 % i NUP, selvom der var en faldende tendens i importen i den betragtede periode (- 27 %). Endvidere var den gennemsnitlige importpris fra Malaysia ifølge Eurostat-data højere end for de pågældende lande i begyndelsen af den betragtede periode, hvorimod priserne i den anden del var betydeligt lavere.
(103)
Det kan konkluderes, at eksportører i andre tredjelande, især Indien, Filippinerne og Malaysia, tilsyneladende har draget fordel af eksistensen af antidumpingforanstaltninger over for Kina og Taiwan. I anden del af den betragtede periode blev den indiske og filippinske import mere end fordoblet til priser under priserne i Kina og Taiwan, mens importen fra Malaysia viste en faldende tendens. Dette yderligere pres på priserne havde også en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis fortjeneste og andre finansielle indikatorer viste en kraftig negativ tendens fra 2008 og fremad. Derfor har udviklingen af importen, især fra Indien og Filippinerne, bestemt bidraget til EU-erhvervsgrenens tab af markedsandel og den negative udvikling af den finansielle situation.
Tabel 15
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra andre lande (ton)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indeks (2007 = 100)
100
111
96
126
Markedsandel for importen fra andre lande
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Importpris fra andre lande (EUR/ton)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indeks (2007 = 100)
100
86
75
72
Importmængde fra Indien (ton)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indeks (2007 = 100)
100
165
203
241
Markedsandel for importen fra Indien
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Importpris fra Indien (EUR/ton)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indeks (2007 = 100)
100
81
67
68
Importmængde fra Filippinerne (ton)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indeks (2007 = 100)
100
117
89
229
Markedsandel for importen fra Filippinerne
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Importpris fra Filippinerne (EUR/ton)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indeks (2007 = 100)
100
82
61
62
Importmængde fra Malaysia (ton)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indeks (2007 = 100)
100
101
72
73
Markedsandel for importen fra Malaysia
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Importpris fra Malaysia (EUR/ton)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indeks (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Konklusion
(104)
EU-forbruget forblev ret stabilt i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenen mistede 25 % af sin salgsmængde i Unionen i samme periode, hvilket førte til et tab af markedsandel fra 50,6 % i 2007 til 38,6 % i NUP. På samme tid lykkedes det for dumpingimporten fra de pågældende lande at opretholde den stabile markedsandel.
(105)
Mellem 2007 og NUP udviklede de fleste indikatorer sig negativt til trods for de gældende antidumpingforanstaltninger: Produktions- og salgsmængderne faldt med 17 % hhv. 25 %, kapacitetsudnyttelsen faldt og blev efterfulgt af et fald i beskæftigelsen og produktiviteten. Rentabiliteten faldt fra 7 % til -3 % i NUP, og likviditeten viste en lignende negativ tendens.
(106)
Det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes generelt i den betragtede periode, og at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en udsat situation i slutningen af NUP, da dens bestræbelser på at opretholde salgsmængder og et tilstrækkeligt højt prisniveau blev ødelagt af den stadig stigende dumpingimport fra de pågældende lande og af lavprisimport fra andre tredjelande.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Forholdet mellem de pågældende landes eksportmængder og -priser til tredjelande og eksportmængder og priser til Unionen
(107)
Som følge af manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksportører findes der ingen oplysninger om deres eksportpriser til andre markeder. Med hensyn til Taiwan er de gennemsnitlige eksportpriser til tredjelande lavere end priserne til EU-markedet, jf. de oplysninger, der er tilgængelige fra de kontrollerede virksomheder. Det er derfor opfattelsen, at de taiwanesiske eksportører vil have et incitament til at omdirigere betydelige eksportmængder fra andre tredjelande til det mere attraktive EU-marked, hvis foranstaltningerne bortfalder.
2. Uudnyttet kapacitet i de pågældende lande
(108)
Ud fra de tilgængelige oplysninger lader det til, at der er en stor produktionskapacitet både i Kina og Taiwan, og begge lande har evnen til at øge deres produktionsmængder hurtigt. I den forbindelse mindes der om, at beskatningen af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina i 2009 (8) har ført til et fald i den kinesiske import og har frigjort kapacitet, som kunne anvendes til produktionen af denne vare. Det er desuden værd at bemærke, at ved en omgåelsesundersøgelse, der for nylig blev afsluttet, blev de foranstaltninger, der var indført i forbindelse med visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina, udvidet til at omfatte importen afsendt fra Malaysia (9). Der findes derfor kapacitet til at øge eksporten betydeligt til Unionen, navnlig da der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan aftage en yderligere produktion.
3. Konklusion
(109)
Det er klart, at producenterne i de pågældende lande har potentiale til at øge deres eksportmængder betydeligt til EU-markedet. Med hensyn til Taiwan er eksportpriserne til tredjelande tilsyneladende lavere end de priser, der opkræves på EU-markedet, hvilket øger sandsynligheden for, at en del af tredjelandseksporten vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Det vil efter al sandsynlighed have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(110)
Som ovenfor vist befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar situation. Hvis EU-erhvervsgrenen udsættes for øgede importmængder fra de pågældende lande til dumpingpriser, er det sandsynligt, at det vil medføre en yderligere forværring af dens salg, markedsandel og salgspriser såvel som en generel forværring af dens finansielle situation. Ud fra ovenstående konkluderes det derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en forværring af den allerede sårbare situation og til, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide væsentlig skade.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(111)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med EU's interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(112)
Det skal bemærkes, at det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(113)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(114)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den økonomisk set sunde situation, som gjorde sig gældende i begyndelsen af den betragtede periode. I den betragtede periode mistede EU-erhvervsgrenen imidlertid salgsmængde og markedsandel, og salgspriserne faldt, hvorimod importen fra de pågældende lande steg let trods de gældende foranstaltninger. I den samme periode forværredes EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, og den blev tabsgivende. Hvis foranstaltningerne bortfalder, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens situation vil forværres.
3. Importørernes og brugernes interesser
(115)
Ingen af de 20 brugere, der blev kontaktet, indvilligede i at samarbejde. Der mindes om, at i den oprindelige undersøgelse samarbejdede kun én bruger, og det blev konkluderet, at brugerne kunne skaffe den undersøgte vare ikke bare fra de pågældende lande, men også hos andre leveringskilder. Det blev desuden yderligere konkluderet, at foranstaltningerne ikke ville få en væsentlig negativ indvirkning på brugerne i erhvervsgrenen i betragtning af den marginale indvirkning af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål på omkostningerne i de efterfølgende produktionsled.
(116)
Kun én ud af de tre importører, der indgik i stikprøven, besvarede spørgeskemaet. Dennes andel af importen fra de pågældende lande var meget begrænset og tegnede sig for 1,1 % i NUP. Endvidere fremgik det af undersøgelsen, at importøren havde en sund rentabilitet (mellem 5 % og 10 %), hvorimod den pågældende vares andel i forhold til den samlede virksomhedsaktivitet lå på under 10 %. Det kan følgelig konkluderes, at hvis foranstaltningen fortsætter, vil det have en meget begrænset indvirkning på denne importør.
4. Konklusion
(117)
I betragtning af ovennævnte drages den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(118)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(119)
Det fremgår af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger, der er pålagt importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan, og som er indført ved forordning (EF) nr. 1890/2005, bør opretholdes i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomheder
Anti-dumping-told (%)
TARIC-tillægskode
Kina
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Alle andre virksomheder
27,4
A999
Taiwan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Virksomheder anført i bilaget
15,8
A649
Alle andre virksomheder
23,6
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. januar 2012.
32012R0002
L 005/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 2/2012
od 4. siječnja 2012.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („osnovna Uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1890/2005 (2) odredilo uvođenje konačne antidampinške pristojbe i konačno naplatilo privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova („EPNČ”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Indonezije, Tajvana i Vijetnama. Istodobno je prekinut postupak na uvoz EPNČ-a podrijetlom iz Malezije i s Filipina.
(2)
Nakon revizije pokrenute na temelju članka 11. stavka 3.osnovne Uredbe, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 768/2009 (3)25. kolovoza 2009. izmijenilo prethodno navedene mjere što se tiče određenog proizvođača izvoznika iz Vijetnama.
(3)
Uredba koja je dovela do uvođenja konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih EPNČ-a podrijetlom, među ostalim, iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Tajvana, dalje u tekstu navodi se kao „izvorna Uredba”. Ispitni postupak koji je doveo do mjera uvedenih izvornom Uredbom u pogledu država dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(4)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku (4) konačnih antidampinških mjera na snazi, Komisija je 19. kolovoza 2010. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe. Zahtjev je podnio Europski institut za industrijske elemente za pričvršćivanje (EIFI) („podnositelj zahtjeva”) u ime pet proizvođača Unije: Bulnava SRL, Inox Viti di Cattinori Bruno & C. SNC, Inox Bolt SRL, Bontempi Vibo SpA. i Ugivis SA koji predstavljaju veći udjel, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje Unije EPNČ-a.
(5)
Taj zahtjev je bio ograničen na antidampinške mjere uvedene za uvoz podrijetlom iz NRK-a i Tajvana („dotične države”). Slijedom toga, antidampinške mjere uvedene izvornom Uredbom na uvoz EPNČ-a podrijetlom iz Vijetnama, Indonezije i Tajlanda ne podliježu toj reviziji.
(6)
Zahtjev za reviziju temeljio se na razlozima da bi istek mjera uvedenih na uvoz EPNČ-a podrijetlom iz dotičnih država vjerojatno za posljedicu imao nastavljanje ili ponavljanje dampinga i štete industriji Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(7)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 19. studenoga 2010. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (5) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe.
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje revizije ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(8)
Ispitni postupak razine dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2009. do 30. rujna 2010. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavljanja ili obnavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja razdoblja revizije ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
4.2. Stranke na koje se ispitni postupak odnosi
(9)
Komisija je službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike, korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi i njihova udruženja i predstavnike dotičnih zemalja izvoznica o pokretanju revizije nakon isteka mjera.
(10)
Komisija je također dala mogućnost zainteresiranim stranama da iznesu svoje stavove u pisanom obliku i zatraže raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju revizije. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(11)
S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika iz dotičnih zemalja, nepovezanih uvoznika i proizvođača u Uniji uključenih u ispitni postupak, u početku je u obavijesti o pokretanju postupka predviđen odabir uzoraka u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe.
(12)
Kako bi se odlučilo je li odabir uzoraka nužan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje stranke su zamoljene, prema članku 17. osnovne Uredbe, da se jave unutar 15 dana od objave obavijesti o pokretanju postupka i dostave Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka. U pogledu zaprimljenih odgovora odlučeno je primijeniti odabir uzoraka s obzirom na tajvanske proizvođače izvoznike, nepovezane uvoznike i proizvođače u Uniji. U pogledu NRK-a, ni jedan od proizvođača izvoznika iz NRK-a nije sudjelovao u ispitnom postupku.
(13)
Trideset šest tajvanskih izvoznika/skupina izvoznika dostavilo je zatražene informacije i pristalo sudjelovati u uzorku. Deset ih se nije moglo uzeti u obzir jer se radilo isključivo o trgovačkim društvima ili izvoznicima koji nisu izvozili u Uniju u RRIP-u. Na temelju podataka primljenih od tajvanskih trgovačkih društava koji surađuju, Komisija je odabrala uzorak od četiri proizvođača izvoznika. Naknadno je jedno trgovačko društvo uključeno u uzorak prekinulo suradnju. Preostala tri trgovačka društva uključena u uzorak predstavljala su 41,6 % tajvanskog izvoza u EU tijekom RRIP-a.
(14)
U pogledu nepovezanih uvoznika u Uniji, od osam trgovačkih društava koja su dostavila zahtijevani podatak, za uzorak su izabrana tri najveća trgovačka društva koja predstavljaju skoro 90 % opsega uvoza kojeg su prijavila društva koja surađuju. Kasnije je samo jedan uvoznik dostavio ispunjeni upitnik.
(15)
Dvanaest proizvođača iz Unije dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključenje u odabir uzorka. Na temelju podataka primljenih od proizvođača u Uniji koji surađuju, Komisija je odabrala uzorak od šest proizvođača iz Unije. Naknadno je jedno trgovačko društvo uključeno u uzorak prekinulo suradnju. Preostalih pet proizvođača uključeno u uzorak predstavljalo je 38 % prodaje svih proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u EU-u tijekom RRIP-a.
(16)
Komisija je poslala upitnike svim strankama u uzorku i svim poznatim dotičnim korisnicima. Kako je gore objašnjeno, odgovori na upitnike zaprimljeni su od pet proizvođača iz Unije, tri proizvođača izvoznika s Tajvana i jednog uvoznika. Ni jedan drugi kontaktirani korisnik nije dostavio nikakve podatke niti se javio tijekom ispitnog postupka.
(17)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 13. i 15., jedan tajvanski proizvođač izvoznik u uzorku i jedan proizvođač iz Unije u uzorku nisu dostavili odgovor na upitnik. Međutim, u oba slučaja uzorak preostalih trgovačkih društava još uvijek se smatrao prihvatljivim s obzirom na odgovarajući obujam prodaje.
(18)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije
-
Bulnava SRL, Suello, Italija,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C. SNC, Grumello del Monte, Italija,
-
Bontempi Vibo SpA, Rodengo Saiano, Italija,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Njemačka,
-
Ugivis SA, Belley, Francuska;
(b)
Proizvođači izvoznici s Tajvana:
-
Arrow Fastener Co., Ltd i njegovi povezani izvoznici, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd i njegovi povezani izvoznici, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd Tainan Hsien;
(c)
nepovezani uvoznik iz Unije
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Njemačka.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(19)
Dotični proizvod obuhvaćen ovom revizijom jednak je kao i onaj definiran u izvornoj Uredbi, tj. određeni elementi za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovi dijelovi, podrijetlom iz NRK-a i s Tajvana, trenutačno razvrstan prema oznakama KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 i 7318 15 70 („dotični proizvod”).
(20)
Ispitni je postupak, kao i početni ispitni postupak, potvrdio da dotični proizvod i proizvodi koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici na domaćim tržištima, kao i oni koje proizvođači iz Unije proizvode i prodaju u EU-u, imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i upotrebu te stoga predstavljaju istovjetan proizvod u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
(21)
Javile su se četiri stranke i tvrdile da bi se proizvodi razvrstani prema oznakama KN 73 181 210, 73 181 410 i 73 181 551 trebali isključiti iz opsega ovog istražnog postupka jer se navodno ne proizvode u Uniji. Ta tvrdnja je odbačena jer i. nisu dostavljeni nikakvi dokazi koji bi pokazali da su ti proizvodi različiti u pogledu osnovnih fizičkih i tehničkih svojstava; i ii. u svakom slučaju, opseg proizvoda ne može se prilagoditi u pogledu revizije nakon isteka mjere.
(22)
Nakon iznošenja osnovnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je preporučen nastavak primjene postojećih mjera („konačna objava”) jedan od tajvanskih proizvođača izvoznika tvrdio je da se dvometalni elementi za pričvršćivanje ne bi trebali uključiti u opseg proizvoda zbog značajnih postojećih razlika između dvometalnih elemenata za pričvršćivanje i elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika s obzirom na jediničnu prodajnu cijenu, troškove proizvodnje, osnovna fizička i tehnička svojstva, kao i primjene. Međutim, kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 21., opseg proizvoda ne može se prilagoditi u smislu revizije nakon isteka mjere. Ta bi se tvrdnja mogla uzeti u obzir u privremenoj reviziji opsega proizvoda, koju dotično trgovačko društvo može zatražiti.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(23)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe, ispitano je bi li bilo vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.
1. NRK
1.1. Uvodne napomene
(24)
Kako je objašnjeno gore, ni jedan od proizvođača izvoznika u NRK-u nije sudjelovao u ispitnom postupku.
(25)
Prema tome, niže navedeni nalazi o vjerojatnosti nastavka ponovne pojave dampinga morali su se temeljiti na dostupnim činjenicama, posebno na podacima Eurostata i podacima koje je podnijela industrija Unije u revizijskom zahtjevu. Službene statistike o izvozu NRK-a nisu se mogle koristiti u tom slučaju jer dotični proizvod predstavlja samo mali udjel količina prijavljenih na odgovarajućim stavkama Harmoniziranog tarifnog sustava.
1.2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
(26)
S obzirom na izostanak suradnje proizvođača izvoznika iz NRK-a, nije se mogla izračunati ni jedna dampinška marža.
(27)
U skladu s revizijskim zahtjevom, izvoz iz NRK-a u Uniju navodno je bio dampinški s maržama između 13,6 % i 61,8 %. Kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, podnositelj zahtjeva usporedio je izvozne cijene iz NRK-a u Uniju sa strukturiranom uobičajenom vrijednosti na Tajvanu, analognoj državi korištenoj u početnom ispitnom postupku.
(28)
Budući da trgovačka društva iz NRK-a nisu surađivala, nema dostupnih podataka koji bi omogućili neki drugi zaključak. Nadalje, primjećuje se da je uobičajena vrijednost utvrđena za jedino tajvansko trgovačko društvo koje je surađivalo bila značajno viša od uobičajene vrijednosti koju je utvrdio podnositelj zahtjeva u zahtjevu za ispitni postupak revizije nakon isteka mjere. Budući da ne postoji pokazatelj o tome da su izvozne cijene iz NRK-a u Uniju različite od onih iz zahtjeva, vjerojatno je da je damping iz NRK-a nastavljen na višim razinama od onih navedenih u zahtjevu.
1.3. Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage
(29)
Nakon analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost ponavljanja dampinga.
(30)
U tom su pogledu analizirani sljedeći elementi: rezervni kapacitet proizvođača izvoznika u NRK-u, privlačnost tržišta Unije za proizvođače iz NRK-a i njihov izvoz u treće zemlje.
1.3.1. Rezervni kapacitet izvoznih proizvođača iz NRK-a
(31)
Budući da je o industriji EPNČ-a u NRK-u dostupno malo javnih informacija, podaci iz revizijskog zahtjeva korišteni su za procjenu kapaciteta NRK-a. Na temelju tog zahtjeva vidljivo je da su novi proizvodni pogoni EPNČ-a uspostavljeni u NRK-u od 2003. Nadalje, kao posljedica antidampinških mjera uvedenih za uvoz određenih elemanta za pričvršćivanje od željeza i čelika (6) i naknadnog pada uvoza te vrste elemenata za pričvršćivanje iz NRK-a u Uniju od 2009., proizvođači iz NRK-a imaju značajne neiskorištene proizvodne kapacitete koji bi se mogli iskoristiti za proizvodnju dotičnog proizvoda jer se proizvodnja može jednostavno prebaciti s jedne vrste elemenata za pričvršćivanje na drugu.
1.3.2. Privlačnost tržišta Unije
(32)
Privlačnost tržišta Unije odražava se u činjenici da uvođenje antidampinških pristojba nije zaustavilo širenje izvoza dotičnog proizvoda iz NRK-a u Uniju. Dapače, u skladu s podacima Eurostata obujam uvoza iz NRK-a u Uniju povećao se za 13 % između 2007. i RRIP-a. Rast cijene uvoza iz NRK-a u istom razdoblju je pokazao da se prosječna cijena prema Eurostatu povećala. Međutim, iscrpnija analiza je pokazala da se cijena EPNČ-a, obuhvaćenih oznakom KN koja predstavlja 59 % ukupne količine uvezene tijekom RRIP-a, smanjila za 24 % tijekom razmatranog razdoblja. To dokazuje da su, unatoč mjerama na snazi u NRK-u, izvoznici još uvijek uspjeli povećati obujam izvoza i dodatno smanjiti svoje cijene za većinu izvezenog dotičnog proizvoda.
1.3.3. Izvoz u treće zemlje
(33)
U pogledu obujma i cijena izvoza NRK-a u treće zemlje, treba napomenuti da se izvozni podaci NRK-a odnose na cijele oznake HS-a. U usporedbi sa statističkim podacima o uvozu EU-a na razini TARIC-a, dotični proizvod predstavlja oko 3 % obujma u okviru tih oznaka HS-a. Stoga podaci o izvozu nisu najpouzdaniji izvor podataka. Zbog izostanka suradnje proizvođača izvoznika iz NRK-a, nije se uspjelo prikupiti nikakve druge podatke o izvozu iz NRK-a u treće zemlje.
1.4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga
(34)
S obzirom na gore opisane nalaze, može se zaključiti da je izvoz iz NRK-a još uvijek dampinški i da postoji vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Unije u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera. Uzmu li se u obzir postojeći dodatni kapaciteti u NRK-u i činjenica da se uvoz dotičnog proizvoda u Uniju povećao tijekom razmatranog razdoblja unatoč antidampinškim mjerama na snazi, ako se dozvoli istek mjere, postoji mogućnost poticanja proizvođača izvoznika iz NRK-a na daljnje povećanje njihovog izvoza na tržište Unije po dampinškim cijenama.
2. Tajvan
2.1. Uvodne napomene
(35)
Primjećuje se da u pogledu velikog broja tajvanskih proizvođača izvoznika koji su pristali surađivati, reprezentativni uzorak četiri trgovačka društva/grupe društava odabrani su za daljnji ispitni postupak. Jedno od ta četiri trgovačka društva prekinulo je suradnju. Međutim, preostala trgovačka društva predstavljala su u pogledu obujma 41,6 % ukupnog tajvanskog izvoza (7) u Uniju u RRIP-u te se uzorak stoga još uvijek smatrao reprezentativnim.
(36)
Nadalje se primjećuje da tijekom posjeta radi provjere obavljenih na mjestu proizvodnje tri preostala trgovačka društva u uzorku, nije bilo moguće provjeriti podatke koje je jedno od njih dostavilo u odgovoru na upitnik, dok je utvrđeno da je drugo trgovačko društvo dostavilo obmanjujuće podatke. Dotični proizvođači izvoznici bez odgađanja su obaviješteni o namjeri Komisije da primijeni članak 18. osnovne Uredbe što bi rezultiralo zanemarivanjem dostavljenih podataka i slijedom toga uzimanjem u obzir najboljih dostupnih činjenica. Trgovačka društva imala su priliku dostaviti dodatne komentare o tim okolnostima. Ipak, naknadni komentari nisu promijenili odluku Komisije da se osloni na dostupne činjenice u pogledu ta dva proizvođača izvoznika. Kao rezultat toga, izračunata je individualna dampinška marža samo za jednog tajvanskog proizvođača izvoznika.
(37)
U pogledu gore navedenoga, većina nalaza vezanih uz vjerojatnost nastavka ili ponovne pojave dampinga izloženih niže, morala se temeljiti na dostupnim činjenicama, posebno na podacima koje su dostavili jedini tajvanski proizvođač izvoznik koji surađuje i jedan uvoznik koji surađuje, podacima Eurostata i podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva u pogledu revizijskog zahtjeva. Službene statistike o izvozu Tajvana nisu se mogle koristiti u tom slučaju jer dotični proizvod predstavlja samo mali udjel količina prijavljenih na odgovarajućim stavkama Harmoniziranog tarifnog sustava.
2.2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
2.2.1. Uobičajena vrijednost
(38)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, Komisija je prvo ispitala je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima od strane tajvanskog proizvođača izvoznika koji surađuje reprezentativna, odnosno je li ukupna navedena prodaja najmanje iznosila 5 % ukupne odgovarajuće izvozne prodaje u Uniji.
(39)
Komisija je potom utvrdila one vrste istovjetnog proizvoda koje na domaćem tržištu prodaje trgovačko društvo koje su istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju. Elementi uzeti u obzir kod definiranja vrsta proizvoda su i. vrsta elemenata za pričvršćivanje; ii. klasa čelika korištena kao sirovina; iii. norma DIN za elemenata za pričvršćivanje; iv. promjer elemenata za pričvršćivanje; i v. njihova duljina.
(40)
Nadalje se ispitalo je li domaća prodaja proizvođača izvoznika koji surađuje bila reprezentativna za svaku vrstu proizvoda, tj. čini li domaća prodaja svih vrsta proizvoda najmanje 5 % obujma prodaje iste vrste proizvoda koji se izvozi u Uniju. U skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne Uredbe, za prodaju vrsta proizvoda prodanih u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu potom se ispitalo je li ta prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine.
(41)
Ispitivanje čiji je cilj bio utvrditi može li se smatrati da je domaća prodaja svake vrste dotičnog proizvoda na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama ostvarena u uobičajenom tijeku prodaje, provedeno je tako da se utvrdio udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima određene vrste. U svim slučajevima kad se konkretna vrsta proizvoda na domaćem tržištu prodavala u dostatnim količinama u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek ukupne prodaje te vrste proizvoda na domaćem tržištu tijekom RRIP-a.
(42)
Za preostale vrste proizvoda, kada količine prodane na domaćem tržištu nisu bile reprezentativne ili nisu bile prodane u uobičajenom tijeku trgovine, rabila se izračunana uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 3. osnovne Uredbe. Uobičajena vrijednost izračunata je, u skladu s prvom rečenicom iz članka 2. stavka 6. osnovne Uredbe, dodavanjem troškovima proizvodnje izvezenih vrsta, prilagođenih prema potrebi, razumnog postotka za prodajne, opće i administrativne troškove i razumnu profitnu maržu na temelju stvarnih podataka o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku prodaje.
2.2.2. Izvozna cijena
(43)
Osim jedne iznimke, sva prodaja na tržište Unije tajvanskog proizvođača izvoznika koji surađuje, izvršena je izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Stoga je izvozna cijena utvrđena na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
(44)
Prema članku 2. stavku 9. osnovne Uredbe, za izvozne poslove kada je izvoz u Uniju izvršen putem povezanog trgovačkog društva za trgovinu, izvozna cijena utvrđena je na temelju prve preprodajne cijene povezanog trgovca nezavisnim kupcima u Uniji.
2.2.3. Usporedba
(45)
Ponderirana uobičajena vrijednost i ponderirana izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe. U tu svrhu i kada je to bilo primjereno i opravdano izvršene su odgovarajuće prilagodbe koje se odnose na razlike u transportu, osiguranju, manipulacijama, utovaru i popratnim troškovima, provizijama, financijskim troškovima, troškovima pakiranja i rabatima plaćenima od strane podnositelja zahtjeva.
2.2.4. Dampinška marža
(46)
Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. osnovne Uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Na temelju gore navedene metodologije, utvrđeno je da je izvoznik koji je surađivao nastavio baviti se praksama dampinga tijekom RRIP-a. Na temelju 4 mjeseca od ukupno 12 mjeseci RRIP-a, damping je iznosio 22 %.
(47)
Podsjeća se da je temeljenje izračuna dampinga na 4 mjeseca RRIP-a metodologija koju Komisija u uobičajenim uvjetima koristi u revizijama nakon isteka mjera, kada treba utvrditi je li damping nastavljen ili postoji li vjerojatnost da će se damping ponoviti. U revizijama nakon isteka mjere nije potrebno utvrditi dampinšku maržu za sve poslove jer je takav izračun potreban samo za izmjene razine antidampinške mjere na snazi, što nije cilj revizije nakon isteka mjere. Odabrana 4 mjeseca bili su posljednji mjeseci svakog tromjesečja i stoga su jednako raspoređeni tijekom razdoblja od 12 mjeseci RRIP-a.
(48)
Nakon konačne objave, jedini tajvanski proizvođač izvoznik koji surađuje, tvrdio je da su određeni domaći poslovi koji su prijavljeni u upitniku i koji su uzeti u obzir za izračun uobičajene vrijednosti zapravo bili namijenjeni za izvoz u Europsku uniju, a ne za domaću potrošnju. Trgovačko društvo tvrdilo je da je ta ponovna prodaja izvršena preko nezavisnih proizvođača elemenata za pričvršćivanje ili trgovaca na Tajvanu.
(49)
Primjećuje se da ta tvrdnja nije bila potkrijepljena nikakvim dokazima koji bi dokazali da bi ta roba bila izvezena u Europsku uniju. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(50)
U pogledu zahtjeva iz članka 18. osnovne Uredbe, za druga dva proizvođača izvoznika u uzorku nije izračunana dampinška marža. Međutim, u skladu s revizijskim zahtjevom, izvoz iz Tajvana navodno je bio dampinški s profitnim maržama između 14 % i 50 %. Nema dostupnih podataka koji bi omogućili donošenje drukčijeg zaključka. Nadalje, činjenica da je utvrđeno da jedino trgovačko društvo u ispitnom postupku vrši damping na tržištu Unije i da je prosječna cijena dotičnog proizvoda uvezenog s Tajvana niža od prosječne izvozne cijene tog trgovačkog društva, potvrđuju postojanje dampinga na razini cijele zemlje na temelju potvrđenih podataka.
2.3. Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage
(51)
Nakon analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost ponavljanja dampinga za Tajvan.
(52)
U tom su pogledu analizirani sljedeći elementi: rezervni kapacitet proizvođača izvoznika na Tajvanu, privlačnost tržišta Unije za proizvođače s Tajvana i njihov izvoz u treće zemlje.
2.3.1. Rezervni kapacitet izvoznika
(53)
U pogledu rezervnog kapaciteta izvoznika, dostupno je malo podataka o industriji EPNČ-a na Tajvanu, pa se sljedeći zaključci temelje uglavnom na podacima iz revizijskog zahtjeva i podacima prikupljenima tijekom posjeta radi provjere. U skladu s revizijskim zahtjevom, novi tajvanski proizvođači EPNČ-a uložili su u novu opremu da bi povećali proizvode kapacitete. Nadalje, provjera je pokazala da se očekuje da će se ulaganja u kapacitete povećati za 12 % u 2011. u usporedbi s RIP-om početnog ispitnog postupka. Tijekom RRIP-a rezervni kapacitet izvoznika koji surađuju iznosio je 7 % ukupnih proizvodnih kapaciteta. Utvrđeno je da su razine zaliha bile su vrlo niske jer je trgovačko društvo koje surađuje proizvodilo dotični proizvod samo po narudžbi.
2.3.2. Privlačnost tržišta Unije
(54)
Privlačnost tržišta Unije odražava se u činjenici da uvođenje antidampinških pristojba nije zaustavilo širenje izvoza dotičnog proizvoda iz Tajvana u Uniju. Prema Eurostatu i provjerenim podacima o uvozu, obujam uvoza iz Tajvana bio je dosta stabilan između 2007. i RRIP-a, no vrijednost tog uvoza se smanjila za 16 % u istom razdoblju. To pokazuje da se prosječna cijena EPNČ-a podrijetlom iz Tajvana smanjila tijekom RRIP-a. To dokazuje da su unatoč mjerama na snazi, tajvanski izvoznici još uvijek uspjeli održati obujam izvoza i dodatno smanjiti svoje cijene.
(55)
U tom pogledu, jedna od zainteresiranih tajvanskih stranaka istaknula je da smanjenje tajvanskih izvoznih cijena nije bilo rezultat agresivnog kretanja cijena izvoznika, već da je pratilo kretanja cijene glavne sirovine, tj. žičane šipke. Treba naglasiti da je smanjenje cijene sirovine na sličan način utjecalo na sve proizvođače EPNČ-a. Međutim, zaključak da tržište Unije ostaje privlačno tajvanskim izvoznicima ostaje nepromijenjeno jer su uspjeli održati obujam svojeg izvoza unatoč antidampinškim mjerama na snazi.
2.3.3. Izvozne cijene za treće zemlje
(56)
U pogledu obujma i cijena tajvanskog izvoza u treće zemlje, treba napomenuti da se tajvanski izvozni podaci koji su bili dostupni za analizu odnose na cijele oznake HS. U usporedbi sa statističkim podacima o uvozu EU-a na razini TARIC-a, dotični proizvod predstavlja oko 2,6 % obujma u okviru tih oznaka HS. Stoga su ti podaci nevažni kao izvor podataka o obujmu i cijenama izvoza u treće zemlje dotičnog proizvoda s Tajvana. Međutim, provjereni izvozni podaci prikupljeni od tri tajvanska izvoznika u uzorku pokazuju smanjenje izvoznog obujma u treće zemlje. To upućuje na činjenicu da je tajvanski izvoz više usredotočen na EU.
(57)
Također se primjećuje da podaci koje je dostavio tajvanski izvoznik koji surađuje pokazuju da je jedinična cijena 10 % viša kod prodaje u Uniju u usporedbi s ostalim zemljama i da obujam izvezen u ostale zemlje predstavlja samo 20 % izvoznog obujma u Uniju.
2.4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga
(58)
S obzirom na gore opisane nalaze, može se zaključiti da je izvoz iz Tajvana još uvijek dampinški i da postoji vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Unije u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera. Naime, uzimajući u obzir postojeći rezervni kapacitet na Tajvanu i privlačnost tržišta Unije, čini se da postoji poticaj za tajvanske proizvođače izvoznike da povećaju svoj izvoz na tržište Unije po dampinškim cijenama, ako se dopusti istek trenutačne mjere.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
1. Proizvodnja Unije
(59)
Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u revizijskom zahtjevu i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja revizije ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije.
(60)
Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 63 000 tona tijekom RIP-a. Taj iznos uključuje proizvodnju svih proizvođača iz Unije koji su se javili i procijenjenu proizvodnju proizvođača koji se nisu javili tijekom postupka.
(61)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11. odabir uzoraka je primijenjen na ispitane proizvođače iz Unije. Od 12 proizvođača koji su dostavili podatke za potrebe odabira uzroka, odabran je uzorak od šest proizvođača. Nakon toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 17., samo jedan proizvođač nije surađivao. Trgovačka društva u uzorku predstavljala su oko 31 % ukupne procijenjene proizvodnje Unije.
2. Industrija Unije
(62)
Stoga se smatra da svi proizvođači iz Unije navedeni u uvodnoj izjavi 59. predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. osnovne Uredbe te se dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”.
E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Uvodna napomena
(63)
Odgovarajući statistički podaci Eurostata za oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 i 7318 15 70, zajedno s podacima dostavljenima u revizijskom zahtjevu i podacima prikupljenima od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, dopunjeni provjerenim odgovorima na upitnik iz uzorka proizvođača iz Unije korišteni su u evaluaciji obujma i kretanja cijena.
2. Potrošnja Unije
(64)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, prema revizijskom zahtjevu i dopunjeno provjerenim podacima prikupljenima od proizvođača u uzorku koji surađuju i obujma uvoza temeljenog na podacima s Eurostata.
(65)
Potrošnja u Zajednici razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Ukupna potrošnja Unije (u tonama)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indeks (2007. = 100)
100
98
82
99
(66)
Između 2007. i RRIP-a, potrošnja u Uniji ostala je relativno stabilna. Međutim, između 2007. i 2009. došlo je do znatnog smanjenja za 18 % u skladu s globalnim negativnim učincima financijske krize. Između 2009. i RRIP-a potrošnja u Uniji se oporavila uz porast od 20 %.
3. Obujam, cijena i tržišni udjel dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja
3.1. Kumulacija
(67)
Kako bi se ocijenilo treba li se uvoz iz dotičnih zemalja ocjenjivati kumulativno, individualno su ispitane okolnosti za obje zemlje u pogledu uvjeta utvrđenih u članku 3. stavku 4. osnovne Uredbe.
(68)
Utvrđeno je da je obujam uvoza za NRK i za Tajvan bio iznad praga de minimis utvrđenog u članku 5. stavku 7. osnovne Uredbe te da nije nezanemariv. K tome, obujam uvoza iz te dvije zemlje slijedio je vrlo slično kretanje tijekom razmatranog razdoblja, uz smanjenje između 2007. i 2009., nakon čega je uslijedilo povećanje tijekom RRIP-a. S obzirom na prosječne uvozne cijene, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 32., kretanje cijena uvoza iz NRK-a pokazalo je da se prosječna uvozna cijena prema Eurostatu povećala. Međutim, iscrpnija analiza je pokazala da se cijena EPNČ-a, obuhvaćenih oznakom KN koja predstavlja većinu ukupne količine uvezene tijekom RRIP-a, smanjila za 24 % tijekom razmatranog razdoblja. Tajvanske cijene smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja i bile su najniže tijekom RRIP-a. Ispitni postupak također je pokazao da su uvjeti natjecanja između dotičnih gospodarskih subjekata bili slični. Stoga se smatralo da su uvjeti za kumulaciju zadovoljeni.
3.2. Dampinški uvoz iz NRK-a i Tajvana
(69)
Uvoz iz NRK-a i Tajvana tijekom razmatranog razdoblja razvijao na sljedeći način:
Tablica 2.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam uvoza iz dotičnih zemalja (u tonama)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indeks (2007. = 100)
100
78
72
103
Tržišni udjel uvoza iz dotičnih zemalja
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indeks (2007. = 100)
100
79
88
104
Prosječna cijena uvoza iz dotičnih država (EUR/tona)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indeks (2007. = 100)
100
94
93
95
(70)
Kako je prikazano u tablici gore, obujam uvoza podrijetlom iz dotičnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 3 %. U skladu s razvojem potrošnje, zabilježen je pad tijekom razdoblja 2008.-2009. Međutim, to smanjenje bilo je manje značajno od smanjenja u potrošnji u istom razdoblju. Između 2009. i RRIP-a uvoz se ponovno povećao za 43 %.
(71)
Prosječna uvozna cijena smanjila se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. U pogledu obujma, uvozne cijene također su bile na najnižoj razini tijekom 2009., nakon čega su se neznatno povećale.
(72)
Tijekom razmatranog razdoblja tržišni udjel dampinškog uvoza slijedio je kretanja potrošnje i ostao je stabilan, na oko 7 %.
3.3. Sniženje cijena
(73)
S obzirom na nesuradnju proizvođača izvoznika iz NRK-a i ograničenu suradnju tajvanskih proizvođača izvoznika, dostupni su vrlo ograničeni podaci u pogledu vrsta EPNČ-a izvezenog u Uniju. To je uz činjenicu da dotični proizvod obuhvaća vrlo različite vrste EPNČ-a s velikim varijacijama u cijenama (na primjer, jedinične cijene u kategoriji drvenih vijaka mogu varirati i za do 30 puta) omogućilo izradu smislene usporedbe cijena za potrebe utvrđivanja marža sniženja cijene. Usporedba ponderiranog prosjeka prodajnih cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji, prilagođenog na razinu cijene franko tvornice, uz prosječnu uvoznu cijenu CIF dotičnih zemalja, uzetu s Eurostata, nije pokazala nikakva sniženja cijene tijekom RRIP-a. S obzirom na Tajvan, jedini proizvođač izvoznik koji surađuje izvozio je određenu vrstu EPNČ-a za koju je proizvodnja u Uniji vrlo ograničena. Stoga, u nedostatku usporedivih vrsta proizvoda za to trgovačko društvo, nije bilo moguće izračunati nikakva sniženja cijene prema vrstama proizvoda.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.1. Uvodne napomene
(74)
Prema članku 3. stavku 5. osnovne Uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
(75)
Zbog korištenja uzoraka, pokazatelji štete utvrđeni su djelomično za industriju Unije u cjelini i djelomično samo za proizvođače Unije u uzroku. Analiza štete u pogledu makroekonomskih podataka, kao što su tržišni udjel, proizvodnja, kapaciteti i iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, rast, zalihe, zapošljavanje i produktivnost, temelji se na industriji Unije u cjelini. Pored toga, korišteni su podaci vezani uz proizvođače iz Unije u uzorku (cijene transakcija, ulaganja i povrat ulaganja, plaće, profitabilnost, novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala.)
4.2. Proizvodnja
(76)
Tablica niže pokazuje da se proizvodnja tijekom razmatranog razdoblja smanjila za 17 %. U skladu sa smanjenjem potražnje, proizvodnja industrije Unije prvo se naglo smanjila za 24 % između 2007. i 2009., a zatim blago povećala za 10 % između 2009. i RRIP-a.
Tablica 3.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Proizvodnja (u tonama)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indeks (2006. = 100)
100
93
76
63
Izvor: makropodaci.
4.3. Kapaciteti i iskorištenost kapaciteta
(77)
Kapacitet proizvodnje smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 13 % i u skladu s kretanjem proizvodnje stopa iskorištenosti kapaciteta ukazivala je na blagi pad od 4 % između 2007. i RRIP-a.
Tablica 4.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Proizvodni kapaciteti (u tonama)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indeks (2006. = 100)
100
95
86
87
Iskorištenost kapaciteta
50 %
49 %
44 %
48 %
Indeks (2006. = 100)
100
95
86
87
Izvor: makropodaci.
4.4. Zalihe
(78)
Razina završnih zaliha industrije Unije smanjila se u 2008. u usporedbi s 2007. i zatim ostala stabilna između 2008. i RRIP-a. Tijekom RRIP-a razina zaliha se nešto povećala, ali je bila 26 % niža nego 2007.
Tablica 5.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Završne zalihe (u tonama)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indeks (2006. = 100)
100
77
72
74
Izvor: makropodaci.
4.5. Obujam prodaje
(79)
Tijekom razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjena je za 25 %. Obujam prodaje smanjio se za 28 % između 2007. i 2009. te dosegao svoju najnižu razinu 2009. Međutim, tijekom RRIP-a, obujam prodaje se oporavio i upućivao na porast od 5 % u usporedbi s razinama iz 2009. Bitno je napomenuti da je taj porast bio znatno manji od porasta potražnje (20 %) u istom razdoblju.
Tablica 6.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam prodaje EU-a nepovezanim kupcima (u tonama)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indeks (2007. = 100)
100
90
72
75
Izvor: makropodaci.
4.6. Tržišni udjel
(80)
Tržišni udjel koji je imala industrija Unije postupno se smanjio za gotovo 12 postotnih bodova između 2007. i RRIP-a.
Tablica 7.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Tržišni udjel industrije Unije
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indeks (2007. = 100)
100
92
87
76
Izvor: makropodaci.
4.7. Rast
(81)
Kako je prikazano u tablici 1., u uvodnoj izjavi 65., potrošnja Unije smanjila se između 2007. i 2009., nakon čega se ponovno povećala na gotovo istu razinu kao u 2007. Industrija Unije je, međutim, izgubila 12 postotnih bodova tržišnog udjela tijekom istog razmatranog razdoblja, dok je dotični uvoz uspio zadržati stabilni tržišni udjel.
4.8. Zaposlenost
(82)
Razina zaposlenosti industrije Unije smanjena je za 7 % između 2007. i RRIP-a.
Tablica 8.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Zaposlenost u području dotičnog proizvoda (osobe)
954
1 007
863
886
Indeks (2007. = 100)
100
106
90
93
Izvor: makropodaci.
4.9. Produktivnost
(83)
Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja po zaposlenoj osobi godišnje, smanjena je za 10 % između 2007. i RRIP-a. Dosegla je svoju najnižu razinu u 2009., prije nego što se oporavila tijekom RRIP-a.
Tablica 9.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
78,1
69
65,3
70,2
Indeks (2007. = 100)
100
88
84
90
Izvor: makropodaci.
4.10. Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene
(84)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije ukazale su na značajan trend pada između 2007. i 2009. kada su se smanjile za 50 %. To je djelomično bilo uzrokovano padom troškova sirovina korištenih za proizvodnju EPNČ-a. Tijekom RRIP-a prodajne cijene su se oporavile u usporedbi s godinom 2009., no još uvijek su bile 35 % niže u usporedbi s onima koje su prevladavale početkom dotičnog razdoblja.
(85)
Ispitni postupak je pokazao da je smanjenje prodajnih cijena između 2007. i 2009. dijelom odrazilo utjecaj gospodarske krize koja je dovela do smanjenja troškova za 28 % u tom razdoblju. To se smanjenje uglavnom odražavalo u kretanjima cijene nikla, glavne sirovine koja se koristi u proizvodnji elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika. Međutim, ispitni je postupak pokazao da čak i ako je financijska kriza negativno utjecala na prodajne cijene, također je postojao pritisak na cijene s obzirom na uvoz, posebno iz ostalih trećih zemalja, koji se proširio na tržište Unije unatoč niskoj potrošnji i primjeni pritiska na cijene u pogledu ključnih vrsta proizvoda proizvedenog i prodanog od strane industrije Unije koja je morala smanjiti svoje prodajne cijene više nego što je iznosilo smanjenje troškova. To je dovelo do značajnog pogoršanja rezultata industrije Unije tijekom tog razdoblja. Čak i kada se prodajna cijena tijekom RRIP-a povećala u usporedbi s razinama iz 2009. njihova razina nije bila dostatna da bi obuhvatila sve troškove i omogućila industriji Unije da ostvari razumne profitne marže.
(86)
Prodajne cijene u tablici niže su prosječne cijene po toni koje uvelike ovise o proizvodnoj ponudi. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 73., cijene u okviru određenih kategorija EPNČ-a mogu se mijenjati za čak do 30 puta.
Tablica 10.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Prosječna prodajna cijena (EUR/tona)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indeks (2007. = 100)
100
76
50
65
Izvor: makropodaci.
4.11. Plaće
(87)
Između 2007. i RRIP-a, prosječna plaća po zaposleniku pala je za 12 %.
Tablica 11.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Godišnji trošak rada po zaposleniku (u tisućama EUR)
47
44
41
42
Indeks (2007. = 100)
100
94
87
88
Izvor: makropodaci.
4.12. Ulaganja
(88)
U 2008. industrija Unije znatno je ulagala u proizvodnju EPNČ-a, u usporedbi s drugim godinama obuhvaćenima tijekom razmatranog razdoblja. Nakon te godine ulaganja su se smanjila.
Tablica 12.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Neto ulaganja (u tisućama EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indeks (2007. = 100)
100
395
123
92
Izvor: makropodaci.
4.13. Profitabilnost i povrat ulaganja
(89)
Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 85., ispitni postupak pokazao je da čak i kada su se prodajne cijene djelomično odrazile na smanjenje troškova, cijena industrije Unije bila je pod pritiskom uzrokovanim uvozom EPNČ-a te nije mogla obuhvatiti sve troškove nastale u proizvodnji i prodaji EPNČ-a. To je dovelo do značajnog smanjenja profitabilnosti, što je bilo pozitivno u 2007., no negativno nakon toga, kako je prikazano u tablici niže.
(90)
Povrat ulaganja značajno se smanjio s razine od 29 % 2007. na 17 % u RRIP-u.
Tablica 13.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Neto dobit prodaje u EU-u nepovezanim kupcima (% neto prodaje)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Povrat ulaganja (neto-dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Izvor: makropodaci.
4.14. Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(91)
Neto novčani tok od operativnih aktivnosti značajno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja. Najnižu je razinu dosegao 2009. nakon koje se blago povećao. Međutim, novčani tok u RRIP-u još uvijek je bio značajno niži 2007.
Tablica 14.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Novčani tok (u tisućama eura)
-15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indeks (2007. = 100)
100
-4
-78
-52
Izvor: makropodaci.
4.15. Visina dampinške marže
(92)
Unatoč mjerama na snazi, značajan damping se nastavio na razinama od 13,6 % do 61,8 % za NRK i 14 % do 50 % za Tajvan, na temelju podataka dobivenih iz revizijskog zahtjeva i jedinog proizvođača izvoznika na Tajvanu koji surađuje. Učinak stvarnih marža dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
4.16. Oporavak od učinaka prošlog dampinga
(93)
Skoro svi ispitani pokazatelji pokazuju pogoršanje gospodarskih i financijskih okolnosti industrije Unije nakon 2007. Unatoč mjerama na snazi, uvoz iz dotičnih zemalja blago se povećao i uspio je zadržati stabilnost tržišnog udjela. Tijekom 2009. kada je financijska kriza negativno utjecala na cjelokupnu potražnju u Uniji i prodajne cijene bile su pod pritiskom, proizvođači u Uniji izgubili su značajan dio svojih kupaca. Samo su neki proizvođači u Uniji mogli povećati obujam svoje proizvodnje proizvodnjom drugih vrsta elemenata za pričvršćivanje (tj. elemenata za pričvršćivanje od ugljičnog čelika) i mogla bi imati koristi od ekonomije razmjera i time nadoknaditi izgubljeni obujam prodaje u poslovima s EPNČ-om. Istodobno su proizvođači iz Unije nastojali povećati svoja ulaganja da bi proizvodili učinkovitije. Tijekom RRIP-a, industrija Unije uspjela je poboljšati svoje rezultate, iako je još uvijek bilježila gubitke. Okolnosti se vjerojatno neće poboljšati zbog vrlo niske razine predviđene iskorištenosti kapaciteta.
5. Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika
5.1. Učinak dampinškog uvoza
(94)
Ispitni postupak pokazao je da unatoč mjerama na snazi i smanjenju potrošnje u Uniji tijekom razmatranog razdoblja, uvoz iz NRK-a i Tajvana blago se povećao tijekom dotičnog razdoblja, što je održalo stabilnost njihovog tržišnog udjela.
(95)
Kako je opisano u uvodnoj izjavi 73., nije bilo moguće izvršiti smislenu usporedbu uvoznih cijena dotičnih zemalja i prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije, s obzirom na nedostatak podataka o vrstama koje izvoze proizvođači izvoznici iz NRK-a i Tajvana i velikih varijacija u cijeni različitih vrsta proizvoda u okviru prosječne cijene. Izvozne cijene jedinog tajvanskog proizvođača koji surađuje nisu se mogle smisleno usporediti s cijenama proizvođača iz Unije u uzorku, jer nije bilo usklađivanja sličnih vrsta proizvoda.
(96)
Nakon konačne objave, jedini tajvanski proizvođač koji surađuje, spomenut u uvodnoj izjavi 22., tvrdio je da njegov izvoz nije uzrokovao nikakvu štetu podnositelju zahtjeva jer on proizvodi EPNČ koji proizvodi samo nekoliko proizvođača u Uniji u ograničenim količinama. U tom pogledu se prije svega napominje da je procjena štete nanesene industriji Unije izvršena za Uniju u cjelini, a ne samo za jednog podnositelja zahtjeva. Zatim, na snazi su mjere za opseg proizvoda kako je definiran u početnom ispitnom postupku, i kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 21., nije moguće promijeniti opseg proizvoda u smislu revizije nakon isteka mjere.
5.2. Utjecaj gospodarske krize
(97)
Zbog vrlo pozitivnih gospodarskih uvjeta koji su prevladavali u industriji čelika i povezanim industrijama 2007., industrija Unije bila je u relativno dobrom gospodarskom stanju kada je gospodarska kriza započela krajem 2008. Čak i kada je tržište stagniralo, posebno tijekom 2009., neki proizvođači u Uniji nastavili su s vlastitim ulaganjima da bi nadomjestili zastarjele strojeve i opremu s ciljem smanjenja troškova proizvodnje i veće konkurentnosti u pogledu dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i naviranja jeftinog uvoza iz ostalih trećih zemalja. Nadalje, kada je uočeno smanjenje potražnje, proizvođači iz Unije također su bili suočeni s jakim pregovaračkim utjecajem velikih distributera koji su počeli vršiti veći pritisak na cijene što je negativno utjecalo na gospodarsko stanje industrije Unije.
5.3. Uvoz iz ostalih zemalja
(98)
Također je izvršena analiza utjecaja uvoza iz drugih trećih zemalja. Njihov ukupni obujam uvoza povećao se za 26 % tijekom razmatranog razdoblja, s 52 000 tona na oko 66 000 tona. Istodobno su se prosječne cijene uvoza smanjile za 28 % tijekom razmatranog razdoblja i naknadno se njihov tržišni udjel povećao s 42,5 % 2007. na 54,2 % u RRIP-u.
(99)
Većina uvoza iz trećih zemalja čini se da je bila iz Indije, Filipina i Malezije. Uvoz iz te tri države obuhvaćao je ukupni tržišni udjel od oko 36 % u RRIP-u.
(100)
S obzirom na uvoz iz Indije, povećao se za 141 % tijekom dotičnog razdoblja, s 8 000 tona 2007. na gotovo 20 000 tona u RRIP-u. Prosječne cijene uvoza smanjile su se za 32 % tijekom istog razdoblja i bile su značajno ispod prosječnih cijena industrije Unije u RRIP-u. Kao rezultat toga, indijski izvoznici povećali su svoj tržišni udjel sa 6,7 % 2007. na 16,4 % u RRIP-u.
(101)
Uvoz s Filipina pokazivao je slična kretanja kao i uvoz iz Indije te se povećao za 129 % tijekom dotičnog razdoblja, sa 6 000 tona 2007. na gotovo 14 000 tona u RRIP-u. Prosječne cijene uvoza smanjile su se za 38 % tijekom istog razdoblja i bile su značajno ispod prosječnih cijena industrije Unije u RRIP-u. Kao rezultat toga, tržišni udjel Filipina povećao se s 4,9 % 2007. na 11,4 % u RRIP-u.
(102)
S obzirom na uvoz iz Malezije, iako je postojao trend pada uvoza tijekom dotičnog razdoblja (- 27 %), malezijski izvoznici zadržali su tržišni udjel od 8,2 % u RRIP-u. Nadalje, prema podacima Eurostata, prosječna cijena uvoza iz Malezije bila je viša od one iz dotičnih zemalja na početku razmatranog razdoblja, međutim, u drugom dijelu cijene su bile znatno niže.
(103)
Na kraju, čini se da su izvoznici u ostalim trećim zemljama, posebno Indiji, Filipinima i Maleziji profitirali od postojanja antidampinških mjera za NRK i Tajvan. U drugom dijelu razmatranog razdoblja izvoz iz Indije i s Filipina više se nego udvostručio po cijenama nižima od NRK-a i Tajvana, dok je uvoz iz Malezije upućivao na trend pada. Taj dodatni pritisak na cijene imao je daljnji negativni učinak na industriju Unije koja je bilježila snažan negativan trend od 2008. nadalje u pogledu svoje profitabilnosti i financijskih pokazatelja. Stoga je razvoj uvoza, posebno iz Indije i s Filipina sigurno doprinio gubitku tržišnog udjela Unije i negativnom razvoju financijskih okolnosti.
Tablica 15.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam uvoza iz ostalih zemalja (u tonama)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indeks (2007. = 100)
100
111
96
126
Tržišni udjel uvoza iz ostalih zemalja
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Cijena uvoza iz ostalih zemalja (EUR/tona)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indeks (2007. = 100)
100
86
75
72
Obujam uvoza iz Indije (u tonama)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indeks (2007. = 100)
100
165
203
241
Tržišni udjel uvoza iz Indije
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Cijena uvoza iz Indije (EUR/tona)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indeks (2007. = 100)
100
81
67
68
Obujam uvoza s Filipina (u tonama)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indeks (2007. = 100)
Tržišni udjel uvoza s Filipina
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Cijena uvoza s Filipina (EUR/tona)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indeks (2007. = 100)
100
82
61
62
Obujam uvoza iz Malezije (u tonama)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indeks (2007. = 100)
100
101
72
73
Tržišni udjel uvoza iz Malezije
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Cijena uvoza iz Malezije (EUR/tona)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indeks (2007. = 100)
100
83
59
61
6. Zaključak
(104)
Dok je potrošnja u Uniji ostala dosta stabilna tijekom razmatranog razdoblja, industrija Unije izgubila je 25 % svojeg obujma prodaje u Uniji tijekom istog razdoblja što je dovelo do gubitka tržišnog udjela s 50,6 % 2007. na 38,6 % u RRIP-u. Istodobno je dampinški uvoz iz dotičnih trećih zemalja uspio zadržati stabilan tržišni udjel.
(105)
Između 2007. i RRIP-a, i neovisno o postojanju antidampinških mjera, većina pokazatelja štete imala je negativni razvoj: obujam proizvodnje i prodaje smanjen je za 17 %, odnosno 25 %, smanjili su se kapaciteti i iskorištenost kapaciteta, nakon čega je slijedilo smanjenje razine zaposlenosti i produktivnosti. Profitabilnost je pala sa 7 % na - 3 % u RRIP-u, a novčani tok pokazao je sličan negativni trend.
(106)
Zaključuje se da je stanje industrije Unije ukupno pogoršano tijekom razmatranog razdoblja i da je industrija Unije bila u osjetljivom stanju krajem RRIP-a, kada je njezine napore da zadrži obujam prodaje i dostatnu razinu cijena, ometala povećana prisutnost dampinškog uvoza iz dotičnih trećih zemalja kao i niske cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja.
F. VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE
1. Odnos između obujma izvoza i cijena za treće zemlje te obujma izvoza i cijena za Uniju
(107)
U nedostatku suradnje izvoznika iz NRK-a, nema dostupnih podataka o njihovim izvoznim cijenama na druga tržišta. S obzirom na Tajvan, na temelju podataka dostupnih od provjerenih trgovačkih društava, prosječne cijene izvoza u treće zemlje niže su od onih koje se naplaćuju na tržištu Unije. Stoga se smatra da će, ako mjere isteknu, tajvanski izvoznici na taj način dobiti poticaj da preusmjere značajne količine izvoza iz ostalih trećih zemalja na privlačnije tržište Unije.
2. Neiskorišteni kapaciteti u dotičnim zemljama
(108)
Na temelju dostupnih podataka čini se da postoje veliki proizvodni kapaciteti u NRK-u i Tajvanu i da obje zemlje mogu brzo povećati obujam proizvodnje. U tom pogledu podsjeća se da je uvođenje antidampinških mjera na uvoz određenih elemenata za pričvršćivanje od željeza ili čelika iz NRK-a 2009. (8) dovelo do pada uvoza iz NRK-a i oslobodilo kapacitete koji bi se inače koristili za proizvodnju EPNČ-a. Nadalje, bitno je napomenuti da je ispitni postupak o izbjegavanju mjera nedavno proširio uvedene mjere na određene elementa za pričvršćivanje od željeza ili čelika iz NRK-a poslane iz Malezije (9). Stoga kapaciteti za znatno povećanje količine izvoza u Uniju postoje, posebno zato jer nema pokazatelja da bi tržišta trećih zemalja ili domaće tržište mogli prihvatiti bilo kakvu dodatnu proizvodnju.
3. Zaključak
(109)
Očito je da proizvođači u dotičnim zemljama mogu značajno povećati svoj obujam izvoza na tržište Unije. Nadalje, s obzirom na Tajvan, čini se da su izvozne cijene za treće zemlje niže nego one naplaćene na tržištu Unije, time povećavajući vjerojatnost da dio izvoza trećih zemalja bude preusmjeren na tržište EU u izostanku mjera. To bi vjerojatno imalo negativni učinak na gospodarske rezultate industrije Unije.
(110)
Kao što se vidjeti iz gore navedenoga, stanje industrije Unije ostaje osjetljivo i nestabilno. Vjerojatno je da bi, da je industrija Unije bila izložena povećanom obujmu uvoza iz dotične zemlje po dampinškim cijenama, to rezultiralo opadanjem njezine prodaje, tržišnog udjela, prodajnih cijena, kao i pogoršavanjem financijske situacije koja iz toga proizlazi. Na temelju toga se stoga zaključuje da bi ukidanje mjera najvjerojatnije dovelo do pogoršanja već ionako osjetljivog stanja i obnavljanja materijalne štete za industriju Unije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(111)
U skladu s člankom 21. osnovne Uredbe ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika. Sve zainteresirane stranke imale su priliku izraziti svoje stavove prema članku 21. stavku 2. osnovne Uredbe.
(112)
Treba podsjetiti da je u početnom ispitnom postupku smatrano da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične stranke.
(113)
Na toj je osnovi ispitano postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(114)
Dokazano je da je industrija Unije strukturno održiva industrija. To je potvrđeno dosta dobrom gospodarskom situacijom primijećenom na početku dotičnog razdoblja. Međutim, tijekom dotičnog razdoblja industrija Unije izgubila je obujam prodaje i tržišni udjel se smanjio, dok se uvoz iz dotičnih zemalja blago povećao unatoč mjerama na snazi. Tijekom istog razdoblja financijsko stanje industrije Unije pogoršalo se i počela je ostvarivati gubitke. Bez postojanja mjera, industrija Unije vjerojatno bi bila u još gorem stanju.
3. Interes uvoznikâ/korisnikâ
(115)
Ni jedan od 20 kontaktiranih korisnika nije se javio za suradnju. Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku samo jedan korisnik surađivao i da je zaključeno da korisnici mogu nabaviti proizvod koji je predmet ispitnog postupka ne samo iz dotičnih zemalja nego i iz drugih izvora nabave. Nadalje, imajući na umu granični utjecaj EPNČ-a na troškove proizvoda na kraju proizvodnog lanca, zaključeno je da mjere ne bi negativno utjecale na industriju korisnika.
(116)
Samo je jedan uvoznik od ukupno tri uvoznika u uzorku odgovorio na upitnik. Njegov udjel uvoza iz dotičnih zemalja bio je vrlo ograničen i iznosio je 1,1 % tijekom RRIP-a. Nadalje, ispitni postupak je pokazao da je uvoznik ostvarivao održivu profitabilnost (između 5 % i 10 %) dok je udjel dotičnog proizvoda s obzirom na ukupne aktivnosti trgovačkog društva bio ispod 10 %. Stoga se može zaključiti da bi nastavak mjera imao vrlo ograničen utjecaj na ovog uvoznika.
4. Zaključak
(117)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(118)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.
(119)
Iz gore navedenog slijedi da bi, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe, trebalo zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova podrijetlom iz NRK-a i Tajvana, uvedene Uredbom (EZ) br. 1890/2005,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova koje trenutačno obuhvaćaju oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 i 7318 15 70, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i s Tajvana.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto-cijenu franko granica Unije, prije plaćanja carina, za proizvode koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačka društva
Stopa antidampinške pristojbe (%)
Dodatna oznaka TARIC
NRK
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd, Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang
12,2
A651
Sva ostala trgovačka društva
27,4
A999
Tajvan
Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Taoyuan,
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan.
11,4
A657
Trgovačka društva navedena u Prilogu
15,8
A649
Sva ostala trgovačka društva
23,6
A999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 4. siječnja 2012.