RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1186/2010
af 13. december 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet pålagde efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) ved forordning (EF) nr. 1629/2004 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse grafitelektrodesystemer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 11 00, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 90 90, med oprindelse i Indien (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 0 %.
(2)
Rådet pålagde efter en antisubsidieundersøgelse ved forordning (EF) nr. 1628/2004 (3) en endelig udligningstold på importen af visse grafitelektrodesystemer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 11 00, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 90 90, med oprindelse i Indien (»de endelige udligningsforanstaltninger.«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 15,7 % med undtagelse af én virksomhed, for hvilken tolden var på 7 %.
(3)
Efter en delvis interimsundersøgelse på eget initiativ af udligningsforanstaltningerne ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 1354/2008 (4) forordning (EF) nr. 1628/2004 og forordning (EF) nr. 1629/2004. Den endelige udligningstold blev ændret til 6,3 % og 7,0 % for importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 7,2 %. Den endelige antidumpingtold blev ændret til 9,4 % og 0 % for importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 8,5 %.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 18. juni 2009 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indsendt af tre EU-producenter: Graftech International, SGL Carbon GmbH og Tokai ERFTCARBON GmbH (»ansøgerne«), som tegnede sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 90 % af den samlede EU-produktion af visse grafitelektrodesystemer.
(5)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(6)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 17. september 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Sideløbende undersøgelser
(7)
Ved en indledningsmeddelelse af 17. september 2009 (7) i Den Europæiske Unions Tidende meddelte Kommissionen også indledningen af en udløbsundersøgelse af de endelige udligningsforanstaltninger i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (8) (»antisubsidiegrundforordningen«).
5. Undersøgelse
5.1. Undersøgelsesperiode
(8)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
5.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(9)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandet om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(10)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(11)
I betragtning af det store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det anset for passende at undersøge, hvorvidt der burde anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelserne og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Der var imidlertid ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der tilbød at samarbejde. Det var derfor ikke nødvendigt at udtage stikprøver.
(12)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra tre grupper af EU-producenter (dvs. ansøgerne), en eksporterende producent og 17 brugere. Ingen af importørerne henvendte sig under stikprøveudtagningen, og ingen andre importører afgav oplysninger til Kommissionen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelserne.
(13)
Kun én af de to kendte eksporterende producenter i Indien, nemlig HEG Limited (»HEG«) samarbejdede fuldt ud i forbindelse med den fornyede undersøgelse og indsendte en spørgeskemabesvarelse. Det bør bemærkes i den forbindelse, at i den oprindelige undersøgelse var det fulde officielle navn på den virksomhed Hindustan Electro Graphite Limited. Virksomheden ændrede efterfølgende sit navn til HEG Limited. Den anden eksporterende producent, som samarbejdede i den oprindelige undersøgelse, nemlig Graphite India Limited (»GIL«), besluttede ikke at indsende en spørgeskemabesvarelse i forbindelse med nærværende fornyede undersøgelse.
(14)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende berørte parter:
a)
EU-producenter
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden og Meitingen, Tyskland
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Schweiz
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spanien
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Tyskland.
b)
Eksporterende producent i Indien
-
HEG Limited, Bhopal.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(15)
Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er samme vare som i den oprindelige undersøgelse, dvs. grafitelektroder af den art, der anvendes til elektriske ovne, med en tilsyneladende densitet på 1,65 g/cm3 eller derover og en elektrisk modstand på 6,0 μΩ.m eller derunder, henhørende under KN-kode ex 8545 11 00, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, henhørende under KN-kode ex 8545 90 90, uanset om de importeres sammen eller separat, med oprindelse i Indien (»den pågældende vare«).
(16)
Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt af den eksporterende producent på hjemmemarkedet i Indien, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor var samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(17)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at udløbet af de gældende foranstaltninger ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
1. Generelt
(18)
Den ene eksporterende producent i Indien samarbejdede. Den anden kendte eksporterende producent samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen.
(19)
Sammenligningen af den samarbejdsvillige eksporterende producents eksportmængde og den samlede eksportmængde til Unionen fra Indien viste, at den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for langt størstedelen af Unionens import fra Indien i NUP. Samarbejdsviljen anses derfor for at være stor.
2. Dumpingimport i NUP
2.1. Normal værdi
(20)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om hjemmemarkedssalget fra den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende samlede eksportsalg til Unionen.
(21)
Kommissionen fastlagde derefter, hvilke typer af samme vare, som virksomheden solgte på hjemmemarkedet, der var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes til eksport til Unionen. De faktorer, der blev taget i betragtning ved fastlæggelsen af de forskellige typer af grafitelektrodesystemer, var i) om de blev solgt med en nippel eller ej, ii) deres diameter og iii) deres længde.
(22)
Den samarbejdende eksporterende producent hævdede, at det forhold, at grafitelektrodesystemerne fremstilles af forskellige kokskvaliteter (råmateriale), også bør tages i betragtning, når man fastslår, om der er tale om identiske eller direkte sammenlignelige grafitelektrodesystemer. Det blev bekræftet, at virksomheden i produktionsprocessen anvendte to forskellige former for koks: importeret jordoliekoks, som er af en bedre kvalitet, og almindelig koks, der er indkøbt på det indiske marked. Det blev også bekræftet, at den anvendte form for koks er afgørende for produktionsomkostningerne og for prisen på slutproduktet.
(23)
For at sikre en rimelig sammenligning opdelte Kommissionen derfor af hensyn til dumpingberegningen de enkelte varetyper i varer af dårligere kvalitet og varer af topkvalitet.
(24)
Det blev derefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget for den samarbejdsvillige eksporterende producent var repræsentativt for hver varetype, dvs. om hjemmemarkedssalget af hver varetype udgjorde mindst 5 % af salget af samme varetype til Unionen. For de varetyper, der blev solgt i repræsentative mængder, undersøgtes det så, om der havde fundet et tilstrækkeligt salg sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(25)
Spørgsmålet om, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype, der var solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, blev undersøgt ved at fastsætte andelen af rentable salgstransaktioner til uafhængige kunder af den pågældende varetype. I alle de tilfælde, hvor salget på hjemmemarkedet af den bestemte varetype skete i tilstrækkelig mængde og i normal handel, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af al hjemmemarkedssalg af den varetype i NUP.
(26)
For de resterende varetyper, hvis hjemmemarkedssalg ikke var repræsentativt eller ikke fandt sted i normal handel, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi blev beregnet som produktionsomkostningerne for de eksporterede typer (om nødvendigt justeret) plus en rimelig margen til dækning af salgs-, administrations- og generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt en rimelig fortjeneste, baseret på faktiske tal for de af undersøgelsen omfattede eksporterende producenters produktion og salg af samme vare i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, første punktum.
2.2. Eksportpris
(27)
Eftersom eksportsalget fra den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent til Unionen skete direkte til uafhængige kunder, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
2.3. Sammenligning
(28)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvistes at påvirke priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, håndtering, pakning og dermed forbundne omkostninger, finansielle omkostninger, bankgebyrer og antidumpingtold, som ansøgeren skulle betale, når dette var relevant og velbegrundet.
(29)
Den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent hævdede, at for dens eget vedkommende er Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) faktisk en toldgodtgørelsesordning, da DEPBS-licenserne kun anvendes til at betale importtolden for de råmaterialer, der anvendes til fremstillingen af grafitelektrodesystemerne. Derfor refunderes omkostningerne ved den importtold, der betales for råmaterialerne, når varen eksporteres, hvilket medfører en lavere eksportpris. Virksomheden hævdede derfor, at der bør ske en tilpasning af hjemmemarkedspriserne, da de ikke påvirkes af refusionen af importtolden. Undersøgelsen viste, at i modsætning til det anførte, anvender virksomheden de toldfrie importerede råmaterialer både i produktionen af grafitelektrodesystemer til eksportmarkedet og i produktionen til hjemmemarkedet. Derfor har DEPBS ingen indflydelse på prisforskellen mellem varer, der sælges på hjemmemarkedet, og varer, der eksporteres, og der kan ikke gives tilladelse til tilpasningen.
2.4. Dumpingmargen
(30)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Ud fra ovennævnte metode beløber den fastsatte dumpingmargin for den samarbejdsvillige eksporterende producent sig til 11-12 %.
(31)
I sine kommentarer til fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale opretholdelsen af de gældende foranstaltninger (»den endelige fremlæggelse af oplysninger«), hævdede den berørte virksomhed, at beregningen af dumpingmargenen, baseret på 4 ud af 12 måneder i NUP, var en afvigelse fra den metode, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, hvor der blev taget højde for alle 12 måneder i undersøgelsesperioden. Virksomheden hævdede derfor, at den anvendte beregningsmetode betød en for stor dumpingmargin.
(32)
Det skal erindres, at det er normalt, at Kommissionen anvender en beregningsmetode baseret på 4 måneder af NUP i forbindelse med udløbsundersøgelser, hvor det skal afgøres, om der fortsat er tale om dumping, eller om der er sandsynlighed for dumping. Undersøgelsen på stedet sikrede, at de 4 måneder var repræsentative i forhold til en fuld periode på 12 måneder. Det blev opnået ved at sammenligne omkostninger og priser fra de 4 måneder med oplysninger fra de resterende 8 måneder. Dertil kommer, at de 4 måneder, der blev valgt, var den sidste måned i hvert kvartal og derfor jævnt fordelt over perioden på 12 måneder. Kommissionen er derfor ikke enig i, at den anvendte metode ændrer ved den endelige konklusion for så vidt angår eksistensen af dumping i NUP, eller at den forøger dumpingmargenen.
(33)
Som følge af manglende samarbejde fra den anden kendte indiske eksporterende producent kunne der ikke beregnes en dumpingmargin for denne producent. Ifølge anmodningen om en fornyet undersøgelse blev eksporten fra denne virksomhed til Unionen imidlertid også foretaget til dumpingpriser. Da størstedelen af eksporten fra Indien vedrører den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent, for hvilken der blev konstateret dumping, og den gennemsnitlige pris på den pågældende vare importeret fra Indien ifølge Eurostat er lavere end den samarbejdende virksomheds gennemsnitlige eksportpris, bekræftes det, at der finder dumping sted på nationalt plan.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(34)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fornyet dumping undersøgt. I betragtning af, at der kun findes én eksporterende producent i Indien, som samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse, hviler konklusionerne nedenfor på oplysningerne fra den eneste samarbejdende virksomhed og på de tilgængelige oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, dvs. oplysninger fra Eurostat og anmodningen om fornyet undersøgelse.
(35)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: de indiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet. EU-markedets attraktivitet over for indiske producenter og eksportpriserne til tredjelande.
3.1. Eksportørernes uudnyttede kapacitet
(36)
Med hensyn til den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent fremgik det af undersøgelsen, at virksomheden har en uudnyttet kapacitet. Desuden har virksomheden offentligt erklæret, at den har til hensigt at øge sin eksisterende kapacitet. Det bør også understreges, at virksomheden er eksportorienteret med størstedelen af omsætningen i NUP, der stammer fra eksportsalg, og at Unionen stadig er en vigtig eksportdestination til trods for de gældende foranstaltninger.
(37)
Med hensyn til den anden indiske producent har virksomheden ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse allerede øget sin kapacitet væsentligt, siden foranstaltningerne blev indført, og planlægger at øge den yderligere. Det kan derfor ikke udelukkes, at i det mindste en del af denne øgede kapacitet kunne omlægges til EU-markedet, såfremt foranstaltningerne bortfalder.
3.2. EU-markedets attraktivitet
(38)
EU-markedets attraktivitet kan illustreres ved det forhold, at indførelsen af antidumping- og udligningstold ikke har kunnet stoppe ekspansionen af den indiske eksport. Tværtimod har de indiske eksportører i de seneste tre år mere end fordoblet deres eksport og mere end tredoblet deres markedsandel i Unionen. Det bør også fremhæves, at prisniveauet i denne periode på EU-markedet er steget med 40 %.
3.3. Eksportpriser til tredjelande
(39)
Med hensyn til eksporten til tredjelande viste undersøgelsen, at eksportprisniveauet ab fabrik hos den samarbejdsvillige virksomhed var lavere end eksportpriserne til Unionen, hvor der var blevet konstateret dumping. Det kan derfor forventes, at den samarbejdsvillige eksporterende producent vil omlægge i hvert fald en del af sin eksport til Unionen på grund af EU-markedets attraktivitet, såfremt foranstaltningerne bortfalder.
3.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(40)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Indien stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. Når der tages hensyn til den nuværende uudnyttede kapacitet i Indien og EU-markedets attraktivitet, ser det rent faktisk ud til, at de indiske eksporterende producenter har et incitament til at øge deres eksport til EU-markedet til dumpingpriser i det mindste for så vidt angår den samarbejdsvillige eksporterende producent.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
1. EU-produktion
(41)
Samme vare fremstilles i Unionen af fem virksomheder eller virksomhedskoncerner, der tegner sig for den samlede EU-produktion af samme vare, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
2. EU-erhvervsgrenen
(42)
To af de fem virksomhedskoncerner støttede ikke anmodningen og samarbejdede ikke i forbindelse med den fornyede undersøgelse ved at indsende en spørgeskemabesvarelse. Følgende tre producenter indsendte anmodningen og indvilligede i at samarbejde: Graftech International, SGL Carbon GmbH og Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Disse tre virksomhedsgrupper tegner sig for størstedelen af den samlede EU-produktion af samme vare, da de udgør mere end 90 % af den samlede EU-produktion af visse grafitelektrodesystemer, jf. betragtning 4. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
E. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(44)
Da der kun var én indisk eksporterende producent af den pågældende vare, som samarbejdede i denne undersøgelse, er oplysningerne om importen af den pågældende vare til Den Europæiske Union med oprindelse i Indien ikke gengivet i nøjagtige tal af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.
(45)
Situationen inden for grafitelektrodeindustrien er tæt knyttet til stålsektoren, da grafitelektroder primært anvendes i den elektriske stålindustri. I den sammenhæng bør det bemærkes, at i 2007 og indtil de første tre kvartaler af 2008 herskede der meget positive markedsvilkår inden for stålsektoren og således også for grafitelektrodeindustrien.
(46)
Det bør bemærkes, at salgsmængderne for grafitelektroder bevægede sig stort set i takt med mængden af stålproduktionen. Imidlertid forhandles forsyningskontrakter for grafitelektroder, der omfatter priser og mængder, normalt for perioder på 6-12 måneder. Der er derfor generelt en tidsmæssig forskydning mellem udviklingen i salgsmængde, der skyldes ændringer i efterspørgslen, og efterfølgende indflydelse på priserne.
2. Forbrug på EU-markedet
(47)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, et skøn over de øvrige EU-producenters salgsmængde på EU-markedet, importoplysninger fra Eurostat og oplysninger indhentet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6. Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse (9), blev der set bort fra en del af importen, da den tilsyneladende ud fra de foreliggende oplysninger ikke indgik i den undersøgte vare.
(48)
Mellem 2006 og NUP faldt EU-forbruget med næsten 25 %, og den største del af faldet skete mellem 2008 og NUP. Det bør bemærkes, at EU-forbruget lå på et meget højt niveau og var steget med 30 % mellem undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse og 2006 som følge af meget positive markedsvilkår i begyndelsen af den betragtede periode.
Tabel 1
2006
2007
2008
NUP
Samlet EU-forbrug (tons)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indeks (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Importmængde, markedsandel og priser på importen fra Indien
(49)
Importmængden med oprindelse i Indien (»det pågældende land«) er steget støt med 143 procentpoint i den betragtede periode og nåede et niveau på 5 000 til 7 000 tons i NUP. Markedsandelen af importen fra det pågældende land mere end tredobledes mellem 2006 og NUP, da den nåede et niveau på ca. 5 %. Markedsandelen steg stadig i NUP til trods for den betydelige nedgang i efterspørgslen. Priserne på importen fra det pågældende land steg med 52 % i den betragtede periode og fulgte en tendens, der svarede til tendensen for EU-erhvervsgrenens priser, men forblev konsekvent lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Oplysningerne i tabel 2 er ikke angivet i nøjagtige tal af fortrolighedshensyn, da der kun findes to kendte eksporterende producenter i Indien.
Tabel 2
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra det pågældende land (tons)
2 000 til 3 000
3 000 til 4 000
7 000 til 9 000
5 000 til 7 000
Indeks (2006 = 100)
100
123
318
243
Markedsandel for importen fra det pågældende land
Ca. 1,5 %
Ca. 2 %
Ca. 5 %
Ca. 5 %
Importpriser fra det pågældende land (EUR pr. ton)
Ca. 2 000
Ca. 2 600
Ca. 3 000
Ca. 3 200
Indeks (2006 = 100)
100
133
145
152
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(50)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
4.1. Produktion
(51)
I NUP faldt produktionen med 29 % sammenlignet med 2006. EU-erhvervsgrenens produktion steg først med 2 % i 2007 sammenlignet med 2006, inden den faldt drastisk, især i NUP.
Tabel 3
2006
2007
2008
NUP
Produktion (tons)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indeks (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2. Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(52)
Produktionskapaciteten faldt marginalt (med generelt 2 %) mellem 2006 og NUP. Da produktionen også faldt i 2008 og særlig i NUP, viste den deraf resulterende kapacitetsudnyttelse et generelt fald på 25 procentpoint mellem 2006 og NUP.
Tabel 4
2006
2007
2008
NUP
Produktionskapacitet (tons)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indeks (2006 = 100)
100
98
98
98
Kapacitetsudnyttelse
91 %
95 %
90 %
66 %
Indeks (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3. Lagerbeholdning
(53)
EU-erhvervsgrenens slutlagre forblev stabile i 2007 sammenlignet med 2006 og faldt derefter med 10 % i 2008. I NUP steg lagerbeholdningerne noget, men var 5 % mindre end i 2006.
Tabel 5
2006
2007
2008
NUP
Slutlagre (tons)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indeks (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4. Salgsmængde
(54)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 39 % i den betragtede periode. Salget var meget højt ved begyndelsen af den betragtede periode, idet det var steget med næsten 70 % sammenlignet med undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. Salgsmængderne faldt lidt i 2007 og 2008, men forblev på et relativt højt niveau (i 2008 var de stadigvæk 47 % over niveauet for undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse). Men salgsmængderne faldt betydeligt mellem 2008 og NUP (med næsten en tredjedel).
Tabel 6
2006
2007
2008
NUP
EU-salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (tons)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indeks (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5. Markedsandel
(55)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt progressivt med næsten 16 procentpoint mellem 2006 og NUP (fra 84,6 % til 68,7 %).
Tabel 7
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indeks (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6. Vækst
(56)
Mellem 2006 og NUP faldt forbruget i Unionen med næsten 25 %. EU-erhvervsgrenen mistede omkring 16 procentpoint i markedsandel, mens den pågældende imports markedsandel steg med 3,4 procentpoint.
4.7. Beskæftigelse
(57)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 7 % mellem 2006 og NUP.
Tabel 8
2006
2007
2008
NUP
Beskæftigelse for den pågældende vare (personer)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indeks (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8. Produktivitet
(58)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat, faldt med 24 % mellem 2006 og NUP. Den steg lidt i 2007 og 2008, inden den faldt med næsten 25 % i NUP.
Tabel 9
2006
2007
2008
NUP
Produktivitet (tons pr. ansat)
140
151
146
107
Indeks (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9. Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(59)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser viser en positiv tendens, da de er steget med 40 % i den betragtede periode. Det skyldes: i) det generelle prisniveau på markedet, ii) behovet for at indhente stigningerne i produktionsomkostningerne, og iii) måden, hvorpå priserne i forsyningskontrakterne fastsættes.
(60)
I 2007 og 2008 var EU-erhvervsgrenen i stand til at øge sine priser i forbindelse med de generelt stigende priser på markedet, som skyldtes en fortsat stor efterspørgsel efter grafitelektroder. Denne efterspørgsel kunne tilskrives de meget positive markedsvilkår inden for stålsektoren til og med de første tre kvartaler af 2008, jf. betragtning 45.
(61)
Priserne steg også i 2007 og 2008 til dels for at dække stigende produktionsomkostninger, især på råmaterialer. Mellem 2006 og 2008 steg omkostningerne med 23 %. Imidlertid var EU-erhvervsgrenen i stand til at dække disse stigninger ved at forøge sine priser betydeligt (+ 33 %).
(62)
Priserne steg stadigvæk, om end i et mindre omfang (+ 5 %) i NUP. Det forhold, at priserne ikke faldt i en periode med faldende efterspørgsel, forklares ved måden, hvorpå forsyningskontrakterne etableres på markedet, og det forhold, at de fleste forsyningskontrakter for 2009 blev indgået i 2008. Som nævnt i betragtning 46 bevægede salgsmængderne for grafitelektroder sig stort set i takt med stålproduktionen. Imidlertid kan forhandlingen af forsyningskontrakter for grafitelektroder for perioder på 6-12 måneder føre til en forsinket virkning af enhver ændring i efterspørgslen på priserne (stigning eller fald). Kontrakterne forhandles ud fra forventede salgsmængder, som kan være forskellige fra den faktisk opnåede salgsmængde med det resultat, at pristendensen i en bestemt periode ikke nødvendigvis følger tendensen i salgsmængden for samme periode. Det var tilfældet i NUP, da salgsmængden faldt, men priserne forblev høje, da de fleste forsyningskontrakter for 2009 blev indgået i 2008, og nogle leveringer, der var planlagt til 2008, blev udsat til 2009. Stigningen på 5 % i priserne i NUP var ikke desto mindre utilstrækkelig til at dække omkostningsstigningerne (+ 13 %), hvilket havde været muligt i de foregående perioder. Priserne blev genforhandlet på et lavere niveau efter NUP.
(63)
Som nævnt i betragtning 49 fulgte priserne på importen fra det pågældende land en tendens, der svarede til tendensen for EU-erhvervsgrenens priser, men forblev konsekvent lavere end EU-erhvervsgrenens priser.
Tabel 10
2006
2007
2008
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indeks (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10. Lønninger
(64)
Mellem 2006 og NUP steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 15 %.
Tabel 11
2006
2007
2008
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR)
52
56
61
60
Indeks (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11. Investeringer
(65)
Mellem 2006 og NUP steg den årlige investeringsstrøm i den pågældende vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen med 37 %. Imidlertid faldt investeringerne i NUP med 14 % sammenlignet med 2008.
Tabel 12
2006
2007
2008
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indeks (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12. Rentabilitet og investeringsafkast
(66)
Med en stigning i omkostningerne på 40 % i den betragtede periode lykkedes det stadig EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og 2007 at øge sine priser med mere end omkostningsstigningen. Det førte til en stigning i fortjenesten fra 19 % i 2006 til 26 % i 2007. Fra 2007 til 2008 steg priser og omkostninger i samme forhold, således at EU-erhvervsgrenens margen forblev stabil på niveauet for 2007. Fortjenesten faldt derefter igen til 19 % i NUP som følge af virkningen på omkostningerne ved lavere produktionskapacitetsudnyttelse og højere priser på råmaterialer. Fortjenesten faldt yderligere i 2009, da EU-erhvervsgrenen var nødt til at justere sine priser i nedadgående retning for at kunne afspejle den generelle nedgang i salgspriserne på markedet for grafitelektroder som følge af faldende efterspørgsel i stålsektoren.
(67)
Investeringsafkastet steg fra 71 % i 2006 til 103 % i 2007. I 2008 steg det til 119 %, inden det faldt til 77 % i NUP. Generelt steg investeringsafkastet kun med 6 procentpoint mellem 2006 og NUP.
Tabel 13
2006
2007
2008
NUP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
19 %
26 %
25 %
19 %
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Likviditet og evne til at rejse kapital
(68)
Nettolikviditeten fra driften steg mellem 2006 og 2007. Denne stigning fortsatte i 2008, inden den faldt i NUP. Likviditeten var generelt 28 % højere i NUP end ved begyndelsen af den betragtede periode.
(69)
Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligheder med at rejse kapital, hvilket hovedsagelig skyldtes, at en række producenter indgår i større koncerner.
Tabel 14
2006
2007
2008
NUP
Likviditet (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indeks (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14. Dumpingmargenens størrelse
(70)
På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på importen fra Indien kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige.
4.15. Genrejsning fra virkningerne af tidligere subsidiering og dumping
(71)
De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at der er sket en vis forbedring af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter indførelsen af endelige udlignings- og antidumpingforanstaltninger i 2004. EU-erhvervsgrenen drog især mellem 2006 og 2008 fordel af stigningen i priser og fortjeneste. Det skyldtes meget positive markedsvilkår, som gjorde det muligt at opretholde høje priser og en høj rentabilitet, selv om EU-erhvervsgrenens markedsandel som nævnt i betragtning 55 var faldende. Imidlertid steg markedsandelen af den indiske import i den samme periode til trods for foranstaltningerne, og indiske varer er blevet importeret til priser, der er lavere end EU-erhvervsgrenens priser. I NUP begyndte fortjenesten allerede at falde for EU-erhvervsgrenen og faldt yderligere i 2009 som følge af omkostningsstigningen og de begrænsede prisstigninger.
5. Indvirkningen af dumpingimporten og andre faktorer
5.1. Virkningerne af dumpingimporten
(72)
Til trods for et fald i forbruget i Den Europæiske Union i den betragtede periode blev importmængden fra det pågældende land mere end fordoblet og markedsandelen for denne import mere end tredoblet (jf. betragtning 49). Hvis antidumping- og udligningstolden ikke tages i betragtning, underbød importen fra det pågældende land priserne i EU-erhvervsgrenen om end med mindre end 2 % i NUP.
5.2. Virkningen af den økonomiske krise
(73)
Som følge af meget positive økonomiske vilkår i stålindustrien og i andre beslægtede industrier, herunder industrien for grafitelektroder, var EU-erhvervsgrenen i 2007 og i de første tre kvartaler af 2008 i en temmelig god økonomisk forfatning, da den økonomiske krise viste sig i slutningen af 2008. Det forhold at forsyningskontrakterne for grafitelektroder normalt forhandles for perioder på 6-12 måneder betyder, at der er en forsinket virkning af enhver ændring i efterspørgslen på priserne (stigning eller fald). Eftersom kontrakterne for NUP blev forhandlet på et tidspunkt, da virkningerne af den økonomiske krise ikke kunne forudses, var virkningen af den økonomiske krise i NUP hovedsagelig med hensyn til mængde, idet enhver virkning med hensyn til priser ville være blevet følt af EU-erhvervsgrenen med en vis forsinkelse. I den forbindelse skal det bemærkes, at situationen for EU-erhvervsgrenen i en vis forstand er forværret, selv i perioden med positive økonomiske vilkår, ved at der er tabt markedsandele over for importen fra det pågældende land. Det forhold, at denne forværring ikke førte til større negative virkninger, skyldtes dels den store efterspørgsel i 2007-2008, som betød, at EU-erhvervsgrenen kunne opretholde store produktions- og salgsmængder, dels det forhold, at da disse mængder faldt i NUP, kunne priserne stadig opretholdes som følge af ovennævnte tidsmæssige forsinkelse.
5.3. Import fra andre lande
(74)
Da der er medtaget andre varer end den vare, der undersøges under Eurostats KN-koder, er følgende analyse blevet udført ud fra importoplysninger registreret under Taric-koderne, suppleret med oplysninger, der er indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6. Der blev set bort fra en del af importen, da den tilsyneladende ud fra de foreliggende oplysninger ikke indgik i den undersøgte vare.
(75)
Det skønnes, at importmængden fra andre tredjelande steg med 63 % fra ca. 11 000 tons i 2006 til ca. 18 500 tons i NUP. Markedsandelen for importen fra andre lande steg fra 6,6 % i 2006 til 14,4 % i NUP. Gennemsnitsprisen for importen fra andre tredjelande steg med 42 % mellem 2006 og NUP. Den største del af importen kommer tilsyneladende fra Folkerepublikken Kina (»Kina«), Rusland, Japan og Mexico, der var de eneste lande med en individuel markedsandel på mere end 1 % i NUP. Importen fra disse lande undersøges yderligere i de følgende betragtninger. Importen fra ni andre lande tegner sig for en samlet markedsandel på kun 2 % og undersøges ikke yderligere.
(76)
Den kinesiske imports markedsandel steg med 2,4 procentpoint i den betragtede periode (fra 0,2 % til 2,6 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lavere end EU-erhvervsgrenens priser og også lavere end priserne på importen med oprindelse i Indien.
(77)
Den russiske imports markedsandel steg med 4,2 procentpoint i den betragtede periode (fra 1,9 % til 6,1 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lidt lavere end EU-erhvervsgrenens priser, men højere end priserne på importen med oprindelse i Indien.
(78)
Den japanske imports markedsandel faldt med 0,4 procentpoint i den betragtede periode (fra 2,0 % til 1,6 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lig med eller højere end EU-erhvervsgrenens priser og også højere end priserne på importen med oprindelse i Indien.
(79)
Den mexicanske imports markedsandel steg med 1,0 procentpoint i den betragtede periode (fra 0,9 % til 1,9 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var højere end EU-erhvervsgrenens priser og også højere end priserne på importen med oprindelse i Indien.
(80)
Som konklusion kan det ikke udelukkes, at udviklingen i importen fra Kina og Rusland i nogen grad kan have bidraget til forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsandel. I betragtning af den generelle art af de foreliggende oplysninger fra importstatistikkerne, som ikke gør det muligt at sammenligne priserne på varetyperne, sådan som det var muligt for Indien ud fra den eksporterende producents detaljerede oplysninger, kan indvirkningen af den kinesiske og russiske import imidlertid ikke fastslås med sikkerhed.
Tabel 15
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra andre lande (tons)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indeks (2006 = 100)
100
100
170
163
Markedsandel for importen fra andre lande
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Importpris fra andre lande (EUR/ton)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indeks (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Kina (tons)
421
659
2 828
3 380
Indeks (2006 = 100)
100
157
672
804
Den kinesiske imports markedsandel
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Importpris fra Kina (EUR/ton)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indeks (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Rusland (tons)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indeks (2006 = 100)
100
90
264
245
Markedsandel for importen fra Rusland
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Importpris fra Rusland (EUR/ton)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indeks (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Japan (tons)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indeks (2006 = 100)
100
66
110
62
Markedsandel for importen fra Japan
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Importpris fra Japan (EUR/ton)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indeks (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Mexico (tons)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indeks (2006 = 100)
100
148
143
167
Markedsandel for importen fra Mexico
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Importpris fra Mexico (EUR/ton)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indeks (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Konklusion
(81)
Som anført i betragtning 49 er importmængden fra det pågældende land mere end fordoblet mellem 2006 og NUP. Da forbruget faldt med næsten 25 % i samme periode, førte dette til en kraftig stigning i de indiske eksportørers markedsandel fra ca. 1,5 % i 2006 til ca. 5 % i NUP. De indiske eksportpriser over for EU steg betydeligt i den betragtede periode som et resultat af de generelt højere markedspriser, men de underbød stadigvæk EU-erhvervsgrenens priser.
(82)
Mellem 2006 og NUP var der en række vigtige indikatorer, der udviklede sig negativt til trods for de gældende antidumping- og udligningsforanstaltninger: Produktions- og salgsmængderne faldt med 29 % hhv. 39 %, kapacitetsudnyttelsen faldt med 28 % og blev efterfulgt af et fald i beskæftigelsen og produktiviteten. Selv om en del af disse negative udviklingstendenser kan forklares med det kraftige fald i forbruget, som faldt med næsten 25 % i den betragtede periode, skal EU-erhvervsgrenens kraftige fald i markedsandele (- 15,9 procentpoint mellem 2006 og NUP) også fortolkes på baggrund af den konstante stigning i markedsandelen for indisk import.
(83)
Med hensyn til den temmelig høje fortjeneste i NUP skyldtes den hovedsagelig det fortsat høje prisniveau som forklaret i betragtning 62. Det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes generelt i den betragtede periode, og at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en udsat situation i slutningen af NUP til trods for en ret høj fortjeneste på det tidspunkt, da dens bestræbelser på at opretholde salgsmængder og et tilstrækkeligt højt prisniveau blev forpurret af den tiltagende indiske dumpingimport i en situation med faldende efterspørgsel.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE
1. Indledende bemærkninger
(84)
Som allerede vist har indførelsen af antidumpingforanstaltninger kun til en vis grad gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den lidte skade. Da det høje EU-forbrug, som gjorde sig gældende i det meste af den betragtede periode, forsvandt i NUP, fremstod EU-erhvervsgrenen imidlertid i en udsat og sårbar situation og lider stadigvæk under den skadevoldende virkning af dumpingimporten fra Indien. Navnlig EU-erhvervsgrenens evne til at få dækket de stigende omkostninger var ved udgangen af NUP ringe.
2. Forbindelsen mellem eksportmængder og priser til tredjelande og eksportmængder og priser til Unionen
(85)
Det konstateredes, at gennemsnitsprisen ved eksportsalg fra Indien til lande uden for EU var lavere end den gennemsnitlige eksportpris til Unionen og også lavere end priserne på hjemmemarkedet. Den indiske eksportørs salg til lande uden for EU skete i betydelige mængder og tegnede sig for størstedelen af det samlede eksportsalg. Kommissionen fandt derfor, at hvis foranstaltningerne udløb, ville de indiske eksportører have et incitament til at omdirigere en betydelig eksportmængde fra andre tredjelande til det mere attraktive EU-marked til priser, der - selv om de ville være højere end priserne til tredjelandene - sandsynligvis stadigvæk ville være lavere end de nuværende eksportpriser til Unionen.
3. Uudnyttet kapacitet og lagre på det indiske marked
(86)
Den samarbejdsvillige indiske producent havde en betydelig uudnyttet kapacitet og planlagde at øge kapaciteten i 2010/2011. Der findes derfor kapacitet til at øge eksporten betydeligt til Unionen, navnlig da der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan aftage en yderligere produktion.
(87)
I sine kommentarer til fremlæggelsen af oplysninger hævdede den samarbejdsvillige indiske producent, at virksomhedens uudnyttede kapacitet hovedsagelig skyldtes den økonomiske krise og det dermed forbundne fald i efterspørgslen. Imidlertid kan en betydelig del af virksomhedens uudnyttede kapacitet forklares ved, at virksomheden øgede sin kapacitet væsentligt mellem 2006 og NUP. Desuden bør det bemærkes, at virksomheden har planlagt en yderligere øget kapacitet. Endvidere bør det også erindres, at der findes endnu en indisk producent, som ikke samarbejdede, med en lignende kapacitet og udnyttelse, og som også for nylig har meddelt, at virksomheden planlægger en endnu større kapacitetsudvidelse.
4. Konklusion
(88)
Producenterne i det pågældende land har mulighed for at øge og/eller omdirigere deres eksport til EU-markedet. Desuden er priserne på indisk eksport til tredjelande lavere end priserne til Unionen. Det fremgik af undersøgelsen, at ud fra de sammenlignelige varetyper solgte den samarbejdsvillige eksporterende producent den pågældende vare til priser, der var lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Disse lave priser vil sandsynligvis fortsat falde, så de svarer til de lavere priser, der gælder for resten af verden. En sådan prisadfærd vil sammen med den evne, som eksportørerne i det pågældende land har, til at levere betydelige mængder af den pågældende vare til EU-markedet, højst sandsynligt have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(89)
Som ovenfor vist befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar og udsat situation. Hvis EU-erhvervsgrenen udsættes for øget import fra det pågældende land til dumpingpriser, er det sandsynligt, at dens salg, markedsandel og salgspriser vil falde med deraf følgende forværring af dens finansielle situation, således at den situation, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse, igen vil opstå. Ud fra ovenstående konkluderes det derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en forværring af den allerede udsatte situation og til, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide væsentlig skade.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(90)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
(91)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(92)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger i denne bestemte sag trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadevoldende dumping.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(93)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Dette blev bekræftet af den positive udvikling i erhvervsgrenens økonomiske situation efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2004. Navnlig er det forhold, at EU-erhvervsgrenen styrkede sin rentabilitet i årene før undersøgelsesperioden, i stærk modsætning til den situation, der var gældende før indførelsen af foranstaltningerne. EU-erhvervsgrenen har imidlertid konsekvent tabt markedsandel, mens importen fra det pågældende land har haft en væsentlig stigning i markedsandelen i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen vil sandsynligvis befinde sig i en endnu værre situation, hvis foranstaltningerne bortfalder.
3. Importørernes og brugernes interesser
(94)
Ingen af de ni ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som blev kontaktet, tilbød at samarbejde.
(95)
17 brugere henvendte sig og indsendte spørgeskemabesvarelser. De fleste brugere har ikke indkøbt grafitelektroder i Indien i en årrække og var derfor neutrale med hensyn til en mulig fortsættelse af foranstaltningerne, mens seks brugere i det mindste i et vist omfang anvendte indiske elektroder. Fire brugere hævdede, at en fortsættelse af foranstaltningerne ville have en negativ indvirkning på konkurrencen. En sammenslutning (Eurofer) var kraftigt imod en fortsættelse af foranstaltningerne og hævdede, at de betød, at indiske eksportører stort set trak sig tilbage fra EU-markedet. Ifølge sammenslutningen vil en fortsættelse af foranstaltningerne forhindre stålproducenterne i at udvikle alternative forsyningskilder og vil gøre de muligt for EU-erhvervsgrenen fortsat at opretholde en dominerende stilling med stort set kun to virksomheder. Det er dog klart fra udviklingen af den indiske import efter foranstaltningernes indførsel, at der ikke har fundet en sådan massiv tilbagetrækning sted; importen fra Indien er i stedet for steget betydeligt i den betragtede periode. Dertil kommer, at undersøgelsen har vist, at grafitelektroderne i stigende grad kommer ind på EU-markedet fra en række tredjelande. Med hensyn til EU-erhvervsgrenens stilling på markedet skal det erindres, at markedsandelen er faldet med næsten 16 procentpoint i den betragtede periode (jf. betragtning 55). Endelig indrømmede denne sammenslutning også, at grafitelektroder kun udgør en ret lille del af de samlede omkostninger for stålproducenterne.
(96)
Det skal endvidere erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne (10). Selv om der har været anvendt foranstaltninger i fem år, fortsætter importørerne og brugerne i Unionen med at købe varen i bl.a. Indien. Det blev heller ikke fremført, at der havde været problemer med at finde andre kilder. For så vidt angår virkningerne af indførelsen af foranstaltninger på brugerne, skal det desuden erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at omkostningsstigninger kun i ubetydelig grad ville påvirke brugerindustrierne, da omkostningerne ved grafitelektroder kun har ringe indflydelse på brugerindustrierne. Der blev ikke fundet tegn på det modsatte efter indførelsen af foranstaltningerne. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i Unionen.
4. Konklusion
(97)
I betragtning af ovennævnte drages den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(98)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til indlæg og bemærkninger.
(99)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse grafitelektroder med oprindelse i Indien bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold.
(100)
Den individuelle antidumpingtold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(101)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle antidumpingtold (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (11) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af grafitelektroder af den art, der anvendes til elektriske ovne, med en tilsyneladende densitet på 1,65 g/cm3 eller derover og en elektrisk modstand på 6,0 μΩ.m eller derunder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 11 00 (Taric-kode 8545110010), og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 90 90 (Taric-kode 8545909010), uanset om de importeres sammen eller separat, med oprindelse i Indien.
2. Tolden på nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder, fastsættes til følgende:
Virksomhed
Endelig told
(%)
Taric tillægskode
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
0
A531
Alle andre virksomheder
8,5
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er anført.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 2010.
32010R1186
L 332/17
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1186/2010
od 13. prosinca 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih sustava grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije, nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2., stavak 5. i stavak 6.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je, nakon antidampinškog ispitnog postupka (početni ispitni postupak), Uredbom (EZ) br. 1629/2004 (2), uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih grafitnih elektroda trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 8545 11 00 i nastavaka koji se koriste za takve elektrode trenutačno iz oznake KN ex 8545 90 90 podrijetlom iz Indije (konačne antidampinške mjere). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem od 0 %.
(2)
Vijeće je, nakon antisubvencijskog ispitnog postupka, Uredbom (EZ) br. 1628/2004 (3), uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih grafitnih elektroda trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 8545 11 00 i nastavaka koji se koriste za takve elektrode trenutačno iz oznake KN 8545 90 90 podrijetlom iz Indije (konačne kompenzacijske mjere). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem od 15,7 %, uz izuzetak jednog trgovačkog društva za koje je stopa pristojbe iznosila 7 %.
(3)
Nakon parcijalne privremene revizije kompenzacijskih mjera po službenoj dužnosti, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1354/2008 (4) izmijenilo uredbe (EZ) br. 1628/2004 i (EZ) br. 1629/2004. Konačne kompenzacijske pristojbe izmijenjene su na 6,3 % i 7,0 % za uvoz iz pojedinačno navedenih izvoznike s preostalom stopom pristojbe od 7,2 %. Konačne antidampinške pristojbe izmijenjene su na 9,4 % i 0 % za uvoz iz pojedinačno navedenih izvoznike s preostalom stopom pristojbe od 8,5 %.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(4)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku (5) konačnih antidampinških mjera na snazi, Komisija je 18. lipnja 2009. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev su podnijela tri proizvođača iz Unije: Graftech International, SGL Carbon GmbH i Tokai ERFTCARBON GmbH (podnositelji zahtjeva) koji predstavljaju veći dio, u ovom slučaju više od 90 % ukupne proizvodnje Unije određenih sustava grafitnih elektroda.
(5)
Zahtjev za reviziju temeljio se na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao nastavljanje ili ponavljanje dampinga i štete industriji Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(6)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 17. rujna 2009. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (6) (obavijest o pokretanju postupka) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
4. Usporedni ispitni postupci
(7)
U obavijesti o pokretanju postupka objavljenoj u Službenom listu Europske unije17. rujna 2009. (7), Komisija je također najavila pokretanje revizije ispitnog postupka nakon isteka konačnih kompenzacijskih mjera prema članku 18. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (8).
5. Ispitni postupak
5.1. Razdoblje ispitnog postupka
(8)
Ispitni postupak u vezi s nastavljanjem ili ponavljanjem dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu vjerojatnosti nastavljanja ili obnavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja razdoblja revizije ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
5.2. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(9)
Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike, korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi i predstavnike zemlje izvoznice o pokretanju revizije nakon isteka mjera. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(10)
Svim zainteresiranim stranama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobreno je saslušanje.
(11)
S obzirom na naočigled veliki broj nepovezanih uvoznika, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Kako bi se odlučilo je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje strane su zamoljene, prema članku 17. Osnovne uredbe, da se jave unutar 15 dana od početka revizija i dostave Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka. Međutim, ni jedan nepovezani uvoznik nije se javio za suradnju. Stoga odabir uzoraka nije bio potreban.
(12)
Komisija je poslala upitnike svim stranama, za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi, te onima koje su se javile u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Dobiveni su odgovori od tri skupine proizvođača iz Unije (tj. podnositelja zahtjeva), jednog proizvođača izvoznika i 17 korisnika. Tijekom odabira uzoraka nije se javio ni jedan uvoznik, a tijekom ispitnog postupka ni jedan drugi uvoznik nije se javio Komisiji niti joj dostavio bilo kakav podatak.
(13)
U reviziji je u potpunosti surađivao samo jedan od dva poznata proizvođača izvoznika u Indiji, tj. društvo HEG Limited (HEG), koje je dostavilo odgovor na upitnik. U tom pogledu trebalo bi napomenuti da je u početnom ispitnom postupku puni i službeni naziv tog trgovačkog društva bilo Hindustan Electro Graphite Limited. To je trgovačko društvo kasnije promijenilo svoj naziv u HEG Limited. Drugi proizvođač izvoznik koji je surađivao u početnom ispitnom postupku, tj. društvo Graphite India Limited (GIL), odlučio je ne dostaviti odgovor na upitnik u ovoj reviziji.
(14)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Zajednice. Posjeti radi provjere obavljene su u poslovnim prostorijama sljedećih zainteresiranih strana:
(a)
proizvođači iz Unije
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden i Meitingen, Njemačka,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švicarska,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španjolska,
-
Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Njemačka.
(b)
proizvođač izvoznik u Indiji
-
HEG Limited, Bhopal.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(15)
Proizvod, koji je obuhvaćen ovom revizijom, isti je proizvod kao i onaj u početnom ispitnom postupku, tj. grafitne elektrode vrste koja se koristi za električne peći, prividne gustoće 1,65 g/cm3 ili veće i električnog otpora 6,0 μΩ.m ili manje, trenutačno iz oznake KN ex 8545 11 00 i nastavci koji se koriste za takve elektrode, trenutačno iz oznake KN ex 8545 90 90, bez obzira na to uvoze li se zajedno ili posebno i koji su podrijetlom iz Indije (dotični proizvod).
(16)
Ispitni postupak je, kao i početni ispitni postupak, potvrdio da dotični proizvod i proizvodi koje proizvodi i prodaje proizvođač izvoznik na domaćem tržištu u Indiji, kao i oni koje proizvođači iz Unije proizvode i prodaju u Uniji, imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva te upotrebu i stoga predstavljaju istovjetan proizvod u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(17)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je bi li bilo vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.
1. Općenito
(18)
Suradnja je ostvarena samo s jednim proizvođačem izvoznikom u Indiji. Drugi poznati proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku.
(19)
Usporedba obujma izvoza proizvođača izvoznika koji surađuje s ukupnim obujmom izvoza iz Indije u Uniju pokazala je da je proizvođač izvoznik koji surađuje činio veliku većinu cjelokupnog uvoza u Uniju tijekom RRIP-a. Razina suradnje se, stoga, smatrala visokom.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
2.1. Uobičajena vrijednost
(20)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je prvo ispitala je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima od strane indijskog proizvođača izvoznika koji surađuje reprezentativna, odnosno je li ukupna navedena prodaja najmanje iznosila 5 % ukupne odgovarajuće izvozne prodaje u Uniji.
(21)
Komisija je potom utvrdila one vrste istovjetnog proizvoda koje na domaćem tržištu prodaje trgovačko društvo koje su istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju. Prilikom definiranja vrsta sustava grafitnih elektroda u obzir su uzeti sljedeći elementi: i. prodaju li se s nastavkom ili ne, ii. njihov promjer i iii. njihova dužina.
(22)
Proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da bi činjenicu da se sustavi grafitnih elektroda proizvode od koksa različite kvalitete (osnovna sirovina) trebalo uzeti u obzir prilikom utvrđivanja istovjetnih ili izravno usporedivih vrsta sustava grafitnih elektroda. Naime, potvrđeno je da je trgovačko društvo u proizvodnom procesu koristilo dvije različite vrste koksa: uvezeni iglični koks koji je vrhunske kvalitete i obični koks koji se nabavlja na indijskom tržištu. Također je potvrđeno da korištena vrsta koksa određuje trošak proizvodnje i cijenu krajnjeg proizvoda.
(23)
Stoga, kako bi se osigurala primjerena usporedba, Komisija je podijelila sve vrste proizvoda u proizvode niže kvalitete i proizvode više kvalitete za potrebe izračuna dampinga.
(24)
Nadalje se ispitalo je li domaća prodaja proizvođača izvoznika koji surađuje bila reprezentativna za svaku vrstu proizvoda, tj. čini li domaća prodaja svih vrsta proizvoda najmanje 5 % obujma prodaje iste vrste proizvoda koji se izvozi u Uniju. U skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe, za prodaju vrsta proizvoda prodanih u reprezentativnim količinama potom se ispitalo je li ta prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine.
(25)
Ispitivanje čiji je cilj bio utvrditi može li se smatrati da je domaća prodaja svake vrste dotičnog proizvoda na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama ostvarena u uobičajenom tijeku prodaje, provedeno je tako da se utvrdio udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima određene vrste. U svim slučajevima kad se konkretna vrsta proizvoda na domaćem tržištu prodavala u dostatnim količinama u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek ukupne prodaje te vrste proizvoda na domaćem tržištu tijekom RRIP-a.
(26)
Za preostale vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama ili u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena vrijednost izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe. Uobičajena vrijednost izračunana je, u skladu s prvom rečenicom iz članka 2. stavka 6. Osnovne uredbe, dodavanjem troškovima proizvodnje izvezenih vrsta, prilagođenih prema potrebi, razumnog postotka za prodajne, opće i administrativne troškove i razumnu profitnu maržu na temelju stvarnih podataka o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku prodaje od strane proizvođača izvoznika iz ispitnog postupka.
2.2. Izvozna cijena
(27)
S obzirom na to da je sva izvozna prodaja indijskog proizvođača izvoznika koji surađuje u Uniji izvršena izravno nezavisnim kupcima, izvozna je cijena utvrđena na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje je trebalo platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
2.3. Usporedba
(28)
Ponderirana uobičajena vrijednost i ponderirana izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. U tu svrhu i kada je to bilo primjereno i opravdano izvršene su odgovarajuće prilagodbe koje se odnose na razlike u transportu, osiguranju, manipulacijama, utovaru i popratnim troškovima, financijskim troškovima, bankovnim naknadama i antidampinškim pristojbama plaćenima od strane podnositelja zahtjeva.
(29)
Indijski proizvođač izvoznik koji surađuje je tvrdio da u ovom slučaju, Program prava na povrat carinskih pristojba (DEPBS) zapravo program povrata pristojba, s obzirom da se dozvole za DEPBS koriste samo za plaćanje uvoznih carina za sirovine korištene u proizvodnji sustava grafitnih elektroda. Stoga se troškovi uvoznih carina plaćenih za sirovine vraćaju kod izvoza proizvoda, što dovodi do nižih izvoznih cijena. Trgovačko društvo je, stoga, tvrdilo da je prilagodbu trebalo napraviti na domaćim cijenama jer na njih ne utječe nadoknada uvoznih carina. Ispitni postupak je pokazao da, suprotno od onoga što se tvrdilo, trgovačko društvo koristi sirovine uvezene bez carina i u proizvodnji sustava grafitnih elektroda namijenjenih za izvozno tržište, kao i u proizvodnji namijenjenoj za domaće tržište. Stoga DEPBS ne utječe na razliku u cijenama između proizvoda prodanih u zemlji i izvezenih proizvoda te se prilagodba ne može odobriti.
2.4. Dampinška marža
(30)
Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Na temelju prethodne metodologije, dampinška marža utvrđena za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosi 11-12 %.
(31)
U svojim komentarima na objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera (konačna objava), trgovačko je društvo tvrdilo da je izračun dampinške marže na temelju 4 od 12 mjeseci RRIP-a bio odstupanje od metodologije korištene u početnom ispitnom postupku u kojem je svih 12 mjeseci razdoblja ispitnog postupka uzeto u obzir. Stoga je tvrdilo da je tom metodom izračuna povećana dampinška marža.
(32)
Podsjeća se da je temeljenje izračuna dampinga na 4 mjeseca RRIP-a metodologija koju Komisija u uobičajenim uvjetima koristi u revizijama nakon isteka mjera, kada treba utvrditi je li damping nastavljen ili postoji li vjerojatnost da će se damping ponoviti. Ispitnim postupkom na licu mjesta utvrđeno je da su 4 mjeseca bila reprezentativna za cijelo razdoblje od 12 mjeseci. To je postignuto usporedbom troškova i cijena prema podacima za 4 mjeseca s preostalih 8 mjeseci. Osim toga, odabrana 4 mjeseca bili su posljednji mjeseci svakog tromjesečja i, stoga, su jednako raspoređeni tijekom razdoblja od 12 mjeseci. Komisija se, stoga, ne slaže da korištena metoda mijenja konačni zaključak u pogledu postojanja dampinga tijekom RRIP-a, niti da ona povećava dampinšku maržu.
(33)
S obzirom na nedostatak suradnje od strane drugog poznatog indijskog proizvođača izvoznika, dampinška se marža nije mogla izračunati za tog proizvođača. Međutim, prema revizijskom zahtjevu, izvoz ovog trgovačkog društva u Uniju, također, je ostvaren po dampinškim cijenama. S obzirom da je većina izvoza iz Indije povezana s indijskim proizvođačem koji surađuje za koji je utvrđeno da je dampinški te da je prosječna cijena dotičnog proizvoda uvezenog iz Indije prema Eurostatu niža od prosječne izvozne cijene trgovačkog društva koje surađuje, potvrđuje se postojanje dampinga na području cijele zemlje.
3. Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage
(34)
Nakon analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost ponavljanja dampinga. S obzirom na činjenicu da je samo jedan proizvođač izvoznik u Indiji surađivao u ovom ispitnom postupku, donji zaključci oslanjaju se na podacima jedinog trgovačkog društva koje surađuje, kao i na činjenicama raspoloživima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno podacima Eurostata i revizijskom zahtjevu.
(35)
U tom su pogledu analizirani sljedeći elementi: rezervni kapacitet indijskih proizvođača izvoznika, privlačnost tržišta Unije za indijske proizvođače i izvozne cijene u treće zemlje.
3.1. Rezervni kapacitet izvoznikâ
(36)
U pogledu indijskog proizvođača izvoznika koji surađuje, ispitni postupak pokazao je da ima raspoloživog rezervnog kapaciteta. Nadalje, trgovačko društvo je objavilo da namjeravam povećati svoj postojeći kapacitet. Također bi trebalo naglasiti da je to trgovačko društvo usmjereno na izvoz, pri čemu je većinu prometa tijekom RRIP-a ostvarilo izvoznom prodajom te da je Unija još uvijek važno izvozno odredište unatoč mjerama na snazi.
(37)
U pogledu drugog indijskog proizvođača, prema revizijskom zahtjevu, trgovačko društvo već je znatno povećalo svoj kapacitet od uvođenja mjera te ga planira dodatno povećati. Stoga se ne može isključiti da bi se barem dio tog povećanog kapaciteta mogao preusmjeriti na tržište Unije u slučaju izostanka mjera.
3.2. Privlačnost tržišta Unije
(38)
Privlačnost tržišta Unije odražava se u činjenici da uvođenje antidampinških i kompenzacijskih pristojba nije zaustavilo širenje indijskog izvoza. Nasuprot tome, tijekom zadnje 3 godine su indijski izvoznici više nego udvostručili svoj izvoz, a njihov tržišni udio u Uniji povećao se više od tri puta. Također bi trebalo naglasiti da se u tom razdoblju razina cijena na tržištu Unije povećala za 40 %.
3.3. Izvozne cijene prema trećim zemljama
(39)
U pogledu izvoza u treće zemlje, ispitni postupak pokazao je da je u RRIP-u razina izvoznih cijena trgovačkog društva koje surađuje na razini franko tvornica bila niža od izvoznih cijena u Uniju za koje je utvrđeno da su dampinške. Stoga se može očekivati da bi u slučaju izostanka mjera proizvođač izvoznik koji surađuje preusmjerio barem dio svog izvoza u Uniju, s obzirom na privlačnost tog tržišta.
3.4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga
(40)
S obzirom na gore opisane nalaze, može se zaključiti da je izvoz iz Indije još uvijek dampinški i da postoji vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Uniju u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera. Naime, uzimajući u obzir postojeći rezervni kapacitet u Indiji i privlačnost tržišta Unije, čini se da postoji poticaj za indijske proizvođače izvoznike da povećaju svoj izvoz na tržište Unije po dampinškim cijenama, barem što se tiče proizvođača izvoznika koji surađuje.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
1. Proizvodnja Unije
(41)
U Uniji, istovjetni proizvod proizvodi pet trgovačkih društava ili skupina trgovačkih društava čija proizvodnja čini cjelokupnu proizvodnju Unije istovjetnog proizvoda u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
2. Industrija Unije
(42)
Dvije od pet skupina trgovačkih društva nisu se javile i podržale zahtjev i nisu surađivale u reviziji ispitnog postupka tako da dostave odgovor na upitnik. Sljedeće tri skupine proizvođača podnijele su zahtjev i pristale su surađivati: Graftech International, SGL Carbon GmbH, i Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Te tri skupine proizvođača predstavljaju veći dio ukupne proizvodnje Unije istovjetnog proizvoda, jer predstavljaju više od 90 % ukupne proizvodnje određenih sustava grafitnih elektroda u Uniji, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 4. Stoga se smatra da predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.
E. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Uvodna napomena
(44)
S obzirom da je samo jedan indijski proizvođač izvoznik dotičnog proizvoda surađivao u ovom ispitnom postupku, podaci koji se odnose na uvoz dotičnog proizvoda u Europsku uniju podrijetlom iz Indije nisu predstavljeni preciznim brojkama kako bi se očuvala povjerljivost prema članku 19. Osnovne uredbe.
(45)
Situacija u industriji grafitnih elektroda blisko je povezana sa situacijom u sektoru čelika budući da se grafičke elektrode prvenstveno koriste u industriji elektročelika. U tom kontekstu, trebalo bi napomenuti da su 2007. i do prva tri tromjesečja 2008. u sektoru čelika prevladavali vrlo pozitivni tržišni uvjeti te posljedično i u industriji grafitnih elektroda.
(46)
Trebalo bi napomenuti da je kretanje obujma prodaje grafitnih elektroda više ili manje u skladu s obujmom proizvodnje čelika. Međutim, ugovori o nabavi grafitnih elektroda, koji obuhvaćaju cijene i količine, uobičajeno se dogovaraju za razdoblje od šest do dvanaest mjeseci. Stoga općenito postoji vremensko zaostajanje između razvoja događaja u obujmu prodaje koji proizlazi iz promjena u potražnji i bilo kakvog posljedičnog utjecaja na cijene.
2. Potrošnja na tržištu Unije
(47)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, procjene obujma prodaje ostalih proizvođača iz Unije na tržištu Unije, podacima Eurostata o uvozu i podacima prikupljenima u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe. Kao što je bilo učinjeno i u početnom ispitnom postupku (9), određeni uvoz je zanemaren jer, na temelju dostupnih podataka, nije izgledalo da se radi o proizvodu iz ispitnog postupka.
(48)
Između 2006. i RRIP-a, potrošnja Unije smanjila se za gotovo 25 %, pri čemu je do glavnog smanjenja došlo između 2008. i RRIP-a. Trebalo bi napomenuti da je, zbog vrlo pozitivnih tržišnih uvjeta na početku razmatranog razdoblja, potrošnja Unije bila na vrlo visokim razinama i povećana je za 30 % između razdoblja početnog ispitnog postupka i 2006.
Tablica 1.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Ukupna potrošnja Unije (u tonama)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indeks (2006. = 100)
100
101
100
76
3. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Indije
(49)
Obujam uvoza podrijetlom iz Indije (dotična zemlja) se tijekom razmatranog razdoblja postupno povećavao za 143 postotna boda i dosegao razinu od 5 000 do 7 000 tona tijekom RRIP-a. Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje više se nego utrostručio između 2006. i RRIP-a, kada je dosegao razinu od oko 5 %. Tržišni udio je još uvijek rastao tijekom RRIP-a, neovisno o značajnom padu potražnje. Cijene uvoza iz dotične zemlje tijekom razmatranog razdoblja povećale su se za 52 %, slijedeći slična kretanja za cijene industrije Unije, međutim, cijelo su vrijeme ostale niže od cijena industrije Unije. Podaci u tablici 2. nisu dani u točnim brojčanim iznosima zbog povjerljivosti, s obzirom da u Indiji postoje samo dva poznata proizvođača izvoznika.
Tablica 2.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz dotične zemlje (u tonama)
2 000 do 3 000
3 000 do 4 000
7 000 do 9 000
5 000 do 7 000
Indeks (2006. = 100)
100
123
318
243
Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje
Oko 1,5 %
Oko 2 %
Oko 5 %
Oko 5 %
Cijena uvoza iz dotične zemlje (EUR/tona)
Oko 2 000
Oko 2 600
Oko 3 000
Oko 3 200
Indeks (2006. = 100)
100
133
145
152
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(50)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
4.1. Proizvodnja
(51)
Tijekom RRIP-a, proizvodnja je smanjena za 29 % u usporedbi s 2006. Proizvodnja industrije Unije prvo je povećana za 2 % 2007. u usporedbi s 2006., a nakon toga je doživjela nagli pad, posebno tijekom RRIP-a.
Tablica 3.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Proizvodnja (u tonama)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indeks (2006. = 100)
100
102
96
71
4.2. Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(52)
Kapacitet proizvodnje neznatno je smanjen (ukupno za 2 %) između 2006. i RRIP-a. Budući da je 2008., a posebno tijekom RRIP-a, smanjena i proizvodnja, zabilježeno je opće smanjenje iskorištenosti kapaciteta od 25 postotnih bodova između 2006. i RRIP-a.
Tablica 4.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Proizvodni kapacitet (tone)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indeks (2006. = 100)
100
98
98
98
Iskorištenost kapaciteta
91 %
95 %
90 %
66 %
Indeks (2006. = 100)
100
104
98
72
4.3. Zalihe
(53)
Razina završnih zaliha industrije Unije 2007. ostala je stabilna u usporedbi s 2006., a potom je smanjena za 10 % 2008. Tijekom RRIP-a razina zaliha se nešto povećala, ali je bila 5 % niža nego 2006.
Tablica 5.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Završne zalihe (u tonama)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indeks (2006. = 100)
100
100
90
95
4.4. Obujam prodaje
(54)
Tijekom razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjena je za 39 %. Na početku razmatranog razdoblja prodaja je bila velika, a u usporedbi s razdobljem početnog ispitnog postupka povećana je za gotovo 70 %. Obujam prodaje malo se smanjio 2007. i 2008., ali je ostao na relativno visokoj razini (2008. još je uvijek bio 47 % iznad razine iz razdoblja početnog ispitnog postupka). Međutim, obujam prodaje značajno se smanjio između 2008. i RRIP-a (za gotovo jednu trećinu).
Tablica 6.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam prodaje Unije nepovezanim kupcima (u tonama)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indeks (2006. = 100)
100
97
87
61
4.5. Tržišni udio
(55)
Tržišni udio koji je držala industrija Unije postupno se smanjio za gotovo 16 postotnih bodova između 2006. i RRIP-a (sa 86,6 % na 68,7 %).
Tablica 7.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Tržišni udio industrije Unije
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indeks (2006. = 100)
100
96
87
81
4.6. Rast
(56)
Između 2006. i RRIP-a, potrošnja Unije smanjena je za gotovo 25 %. Industrija Unije izgubila je gotovo 16 postotnih bodova tržišnog udjela, dok je dotični uvoz dobio 3,4 postotna boda tržišnog udjela.
4.7. Zaposlenost
(57)
Razina zaposlenosti industrije Unije smanjena je za 7 % između 2006. i RRIP-a.
Tablica 8.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Zaposlenost u području dotičnog proizvoda (osobe)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indeks (2006. = 100)
100
95
93
93
4.8. Produktivnost
(58)
Produktivnost radne snage industrije Zajednice, izmjerena kao proizvodnja po zaposlenoj osobi godišnje, smanjena je za 24 % između 2006. i RRIP-a. Neznatno se povećala tijekom 2007. i 2008., a nakon toga je tijekom RRIP-a pala za gotovo 25 %.
Tablica 9.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
140
151
146
107
Indeks (2006. = 100)
100
107
104
76
4.9. Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene
(59)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije pokazuju pozitivan trend, s obzirom da su tijekom razmatranog razdoblja porasle za 40 %. To je posljedica: i. opće razine cijena na tržištu, ii. potrebe za povratom povećanih troškova proizvodnje i iii. načina utvrđivanja cijena u ugovorima o nabavi robe.
(60)
Industrija Unije je 2007. i 2008. mogla povećati svoje cijene u kontekstu opće rastućih tržišnih cijena, što je bilo posljedica stalne velike potražnje za grafitnim elektrodama. Ta je potražnja bila rezultata vrlo pozitivnih tržišnih uvjeta koji su u sektoru čelika prevladavali sve do prva tri tromjesečja 2008., kako je opisano u uvodnoj izjavi 45.
(61)
Cijene su također porasle 2007. i 2008., djelomično kako bi pokrile rastuće troškove proizvodnje, a posebno troškove sirovina. Između 2006. i 2008. troškovi su povećani za 23 %. Međutim, industrija Unije mogla je to pokriti znatnim povećanjem svojih cijena (+ 33 %).
(62)
Cijene su i dalje rasle, iako u manjoj mjeri (+ 5 %) tijekom RRIP-a. Činjenicu da cijene nisu pale tijekom razdoblja kada je pala potražnja objašnjava način sklapanja ugovora o nabavi robe na tržištu i činjenica da je većina ugovora o nabavi robe za 2009. sklopljena 2008. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 46., obujam prodaje grafitnih elektroda više ili manje se kretao u skladu s obujmom proizvodnje čelika. Međutim, dogovaranje ugovora o nabavi grafitnih elektroda za razdoblja od 6 do 12 mjeseci može dovesti do kašnjenja učinka bilo kakve promjene (povećanje ili smanjenje) potražnje na cijene. Ugovori se dogovaraju na temelju očekivanog obujma prodaje, koji se može razlikovati od stvarno postignute razine prodaje, što rezultira time da kretanje cijene u određenom razdoblju ne mora nužno slijediti kretanja obujma prodaje u istom razdoblju. To je bio slučaj tijekom RRIP-a kada se obujam prodaje smanjio, ali su cijene ostale visoke jer je većina ugovora o nabavi robe za 2009. sklopljena 2008., a neke isporuke koje su bile predviđene za 2008. odgođene su do 2009. Rast cijena od 5 % tijekom RRIP-a ipak nije bio dovoljan za pokriće povećanje troškova (+ 13 %) kao što je bio moguće tijekom prethodnih razdoblja. Niže razine cijena ponovno su dogovorene tek nakon RRIP-a.
(63)
Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 49., cijene uvoza iz dotične zemlje slijedile su trendove slične onima industrije Unije, ali su dosljedno bile niže od cijena industrije Unije.
Tablica 10.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Jedinična cijena na tržištu Unije (EUR/tona)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indeks (2006. = 100)
100
121
133
140
4.10. Plaće
(64)
Između 2006. i RRIP-a, prosječna plaća po zaposleniku porasla je za 15 %.
Tablica 11.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Godišnji troškovi rada po zaposleniku (u tisućama EUR)
52
56
61
60
Indeks (2006. = 100)
100
108
118
115
4.11. Ulaganja
(65)
Između 2006. i RRIP-a, godišnji tok ulaganja u dotični proizvod od strane industrije Unije povećan je za 37 %. Međutim, u usporedbi s 2008., tijekom RRIP-a ulaganja su smanjena za 14 %.
Tablica 12.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto ulaganja (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indeks (2006. = 100)
100
151
159
137
4.12. Profitabilnost i povrat ulaganja
(66)
Usprkos povećanju troškova od 40 % koje je zabilježeno tijekom razmatranog razdoblja, industrija Unije uspjela je između 2006. i 2007. povećati svoje cijene više nego što je bilo povećanje troškova. To je dovelo do povećanja dobiti s razine od 19 % 2006. na 26 % 2007. Cijene i troškovi su od 2007. do 2008. rasli u istom omjeru pa je iznos dobiti industrije Unije ostao stabilan i na razini iz 2007. Dobit je potom ponovno pala na 19 % tijekom RRIP-a zbog učinka niže iskorištenosti kapaciteta proizvodnje i viših cijena sirovina na troškove. Dobit je dodatno pala 2009., s obzirom da je industrija Unije morala sniziti svoje cijene kako bi one odražavale opći pad prodajnih cijena na tržištu grafitnih elektroda zbog smanjenja potražnje unutar sektora čelika.
(67)
Povrat ulaganja (ROI) povećao se s razine od 71 % 2006. na 103 % 2007. 2008. povećan je na 119 %, a potom je tijekom RRIP-a pao na 77 %. Ukupno, povrat ulaganja je između 2006. i RRIP-a povećan samo za 6 postotnih bodova.
Tablica 13.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto dobit prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% neto prodaje)
19 %
26 %
25 %
19 %
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(68)
Neto novčani tok iz poslovanja povećan je između 2006. i 2007. Taj se rast nastavio 2008., a potom je pao tijekom RRIP-a. Ukupno, novčani tok je tijekom RRIP-a bio 28 % veći nego na početku razmatranog razdoblja.
(69)
Nisu postojali nikakvi pokazatelji da se industrija Unije suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala, uglavnom zbog činjenice da su neki proizvođači uključeni u veće skupine.
Tablica 14.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Novčani tok (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indeks (2006. = 100)
100
145
179
128
4.14. Visina dampinške marže
(70)
S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Indije, učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
4.15. Oporavak od utjecaja prošlog subvencioniranja i prošlog dampinga
(71)
Gore ispitani pokazatelji pokazuju određeno poboljšanje gospodarskog i financijskog stanja industrije Unije nakon uvođenja konačnih kompenzacijskih i antidampinških mjera 2004. Industrija Unije je posebno između 2006. i 2008. imala koristi od povećanih cijena i dobiti. To je bila posljedica vrlo pozitivnih tržišnih uvjeta koji su omogućili zadržavanje visokih razina cijena i profitabilnosti, iako se, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 55., tržišni udio industrije Unije smanjivao. Međutim, tijekom istog razdoblja, i unatoč mjerama, tržišni udio indijskog uvoza je povećan, a indijski proizvodi uvezeni su po cijenama nižima od cijena industrije Unije. Tijekom RRIP-a, dobit industrije Unije već je počela padati, a 2009. dodatno je smanjena zbog povećanih troškova i ograničenog povećanja cijena.
5. Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika
5.1. Učinak dampinškog uvoza
(72)
Usprkos padu potrošnje u Uniji tijekom razmatranog razdoblja, obujam uvoza iz dotične zemlje više se nego udvostručio, a tržišni udio tog uvoza više se nego utrostručio (vidjeti uvodnu izjavu 49.). Ako ne uzmemo u obzir antidampinške i kompenzacijske pristojbe, uvoz iz dotične zemlje smanjio je cijene industrije Unije, iako tijekom RRIP-a za manje od 2 %.
5.2. Utjecaj gospodarske krize
(73)
Zbog vrlo pozitivnih gospodarskih uvjeta koji su prevladavali u industriji čelika i povezanim industrijama, uključujući industriju grafitnih elektroda, 2007. i u prva tri tromjesečja 2008., industrija Unije bila je u relativno dobrom gospodarskom stanju kada je gospodarska kriza započela krajem 2008. Činjenica da se ugovori za grafitne elektrode uobičajeno dogovaraju za 6 do 12 mjeseci znači da postoji kašnjenje učinka bilo kakve promjene (povećanje ili smanjenje) potražnje na cijene. Budući da su za RRIP ugovori dogovarani u fazi kada učinke gospodarske krize nije bilo moguće predvidjeti, utjecaj gospodarske krize tijekom RRIP-a uglavnom se odnosio na obujam, s obzirom da bi bilo kakav utjecaj na cijene industrija Unije osjetila kasnije. U tom kontekstu treba napomenuti da se stanje industrije Unije donekle pogoršalo, čak i tijekom pozitivnih gospodarskih uvjeta, jer je izgubljen tržišni udio zbog uvoza iz dotične zemlje. Činjenica da to pogoršanje nije uzrokovalo značajnije negativne učinke djelomično je bila posljedica visoke razine potražnje 2007.-2008. koja je omogućila da industrija Unije zadrži visoki obujam proizvodnje i prodaje, dijelom zbog činjenice da, kada je taj obujam smanjen tijekom RRIP-a, cijene je još uvijek bilo moguće zadržati zbog gore opisanog vremenskog zaostajanja.
5.3. Uvoz iz drugih zemalja
(74)
Zbog uključenja proizvoda koji nisu proizvod koji je predmet ispitnog postupka u podatke o uvozu koji su dostupni na razini oznake KN iz Eurostata, obavljena je sljedeća analiza na temelju podataka o uvozu na razini oznake TARIC, dopunjenih informacijama iz podataka prikupljenih u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe. Neki uvozi su zanemareni jer, na temelju dostupnih podataka, nije izgledalo da se radi o proizvodu u ispitnom postupku.
(75)
Procjenjuje se da je obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja povećan za 63 % s oko 11 000 tona 2006. na oko 18 500 tona u RRIP-u. Tržišni udio iz ostalih zemalja povećan je sa 6,6 % 2006. na 14,4 % u RRIP-u. Prosječna cijena uvoza iz ostalih trećih zemalja povećana je za 42 % između 2006. i RRIP-a. Čini se da glavnina uvoza dolazi iz Narodne republike Kine (NRK-a), Rusije, Japana i Meksika, koje su jedine zemlje s pojedinačnim tržišnim udjelom većim od 1 % tijekom RRIP-a. Uvoz iz tih zemalja dodatno je ispitan u sljedećim uvodnim izjavama. Uvoz iz devet drugih zemalja čini ukupan tržišni udio od samo oko 2 % te dalje nije ispitivan.
(76)
Tržišni udio kineskog uvoza povećao se za 2,4 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja (od 0,2 % do 2,6 %). Raspoloživi podaci ukazuju da je taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile niže od onih industrije Unije, ali i od cijena uvoza podrijetlom iz Indije.
(77)
Tržišni udio uvoza iz Rusije povećao se za 4,2 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja (s 1,9 % na 6,1 %). Raspoloživi podaci ukazuju na to da je taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile neznatno niže od onih industrije Unije, ali više od cijena uvoza podrijetlom iz Indije.
(78)
Tržišni udio uvoza iz Japana smanjio se za 0,4 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja (s 2,0 % na 1,6 %). Raspoloživi podaci ukazuju da je taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile slične ili više od onih industrije Unije, ali i više od cijena uvoza podrijetlom iz Indije.
(79)
Tržišni udio uvoza iz Meksika povećao se za 1,0 postotni bod tijekom razmatranog razdoblja (s 0,9 % na 1,9 %). Raspoloživi podaci ukazuju na to da je taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile više od onih industrije Unije, ali i od cijena uvoza podrijetlom iz Indije.
(80)
Zaključno, ne može se isključiti da je razvoj uvoza iz NRK-a i Rusije mogao u određenoj mjeri doprinijeti pogoršanju tržišnog udjela industrije Unije. Međutim, s obzirom na opću prirodu podataka dostupnih u okviru statističkih podataka o uvozu, koji ne omogućuju usporedbu cijena po vrsti proizvoda, kao što je to bilo moguće za Indiju na temelju detaljnih podataka koje su dostavili proizvođači izvoznici, utjecaj uvoza iz NRK-a i Rusije ne može se utvrditi sa sigurnošću.
Tablica 15.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz ostalih zemalja (u tonama)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indeks (2006. = 100)
100
100
170
163
Tržišni udio uvoza iz ostalih zemalja
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Cijena uvoza iz ostalih zemalja (EUR/tona)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indeks (2006. = 100)
100
122
138
142
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz NRK-a (u tonama)
421
659
2 828
3 380
Indeks (2006. = 100)
100
157
672
804
Tržišni udio uvoza iz NRK-a
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Cijena uvoza iz NRK-a (EUR/tona)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indeks (2006. = 100)
100
90
264
245
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz Rusije (u tonama)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indeks (2006. = 100)
100
115
142
150
Tržišni udio uvoza iz Rusije
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Cijena uvoza iz Rusije (EUR/tona)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indeks (2006. = 100)
100
125
140
145
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz Japana (u tonama)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indeks (2006. = 100)
100
66
110
62
Tržišni udio uvoza iz Japana
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Cijena uvoza iz Japana (EUR/tona)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indeks (2006. = 100)
100
122
135
140
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz Meksika (u tonama)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indeks (2006. = 100)
100
148
143
167
Tržišni udio uvoza iz Meksika
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Cijena uvoza iz Meksika (EUR/tona)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indeks (2006. = 100)
100
138
171
173
6. Zaključak
(81)
Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 49., obujam uvoza iz dotične zemlje više se nego udvostručio između 2006. i RRIP-a. S obzirom da je potrošnja pala za gotovo 25 % tijekom istog razdoblja, to je rezultiralo naglim porastom tržišnog udjela koji su držali indijski izvoznici s oko 1,5 % 2006. na oko 5 % tijekom RRIP-a. Iako su indijske izvozne cijene znatno porasle tijekom razmatranog razdoblja zbog učinka općenito visokih tržišnih cijena, još su uvijek snižavale cijene industrije Unije.
(82)
Između 2006. i RRIP-a, i neovisno o postojanju antidampinških i kompenzacijskih mjera, niz važnih pokazatelja imao je negativni razvoj: obujam proizvodnje i prodaje smanjen je za 29 % odnosno 39 %, iskorištenost kapaciteta pala je za 28 % čemu je slijedilo smanjenje razine zaposlenosti i produktivnosti. Iako se dio tih negativnih razvoja događaja može objasniti snažnim padom potrošnje, koja je pala za gotovo 25 % tijekom razmatranog razdoblja, snažan pad tržišnog udjela industrije Unije (pad od 15,9 postotnih bodova između 2006. i RRIP-a) također se mora tumačiti s obzirom na stalno povećanje tržišnog udjela uvoza iz Indije.
(83)
Što se tiče relativno visoke razine dobiti tijekom RRIP-a, ona je uglavnom posljedica stalnog rasta razine cijena, zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 62. Zaključuje se da je stanje industrije Unije ukupno pogoršano tijekom razmatranog razdoblja i da je industrija Unije bila u osjetljivom stanju krajem RRIP-a, usprkos visokoj razini dobiti u toj fazi, kada je njezine napore da zadrži obujam prodaje i dostatnu razinu cijena, u situaciji kada je oslabila potražnja, ometala povećana prisutnost indijskog dampinškog uvoza.
F. VJEROJATNOST NASTAVKA I PONAVLJANJA ŠTETE
1. Uvodne napomene
(84)
Kao što je već navedeno, uvođenje antidampinških mjera omogućilo je industriji Uniji da se oporavi od pretrpljene štete samo u određenoj mjeri. Međutim, kada su visoke razine potrošnje Unije koje su bile prisutne tijekom većine razmatranog razdoblja nestale tijekom RRIP-a, industrija Unije našla se u osjetljivom i ranjivom položaju i još je uvijek izložena štetnom učinku dampinškog uvoza iz Indije. Na kraju RRIP-a posebno je slaba bila sposobnost industrije Unije da pokrije povećane troškove.
2. Odnos između obujma izvoza i cijena za treće zemlje te obujma izvoza i cijena za Uniju
(85)
Utvrđeno je da je prosječna izvozna cijena indijske prodaje zemljama koje nisu članice EU-a bila znatno ispod prosječne izvozne cijene za Uniju i ispod cijena na domaćem tržištu. Prodaja indijskih izvoznika zemljama koje nisu članice EU-a obavljena je u značajnoj količini te čini većinu ukupne izvozne prodaje. Stoga se smatralo da će, ako mjere isteknu, indijski izvoznici na taj način dobiti poticaj da preusmjere značajne količine izvoza iz ostalih trećih zemalja na privlačnije tržište Unije, po cijenama koje su, ako su više od cijena za treće zemlje, mogle još uvijek biti ispod trenutačnih cijena izvoza u Uniju.
3. Neiskorišten kapacitet i zalihe na indijskom tržištu
(86)
Indijski proizvođač koji surađuje imao je značajne neiskorištene kapacitete te ih je planirao povećati 2010./2011. Stoga kapacitete za znatno povećanje količina izvoza u Uniju postoji, posebno zato jer nema pokazatelja da bi tržišta trećih zemalja ili domaće tržište mogli prihvatiti bilo kakvu dodatnu proizvodnju.
(87)
U svojim primjedbama na objavu, indijski proizvođač koji surađuje tvrdio je da je njegov neiskorišteni kapacitet uglavnom posljedica gospodarske krize i povezanog smanjenja potražnje. Međutim, značajan dio neiskorištenog kapaciteta tog trgovačkog društva može se objasniti činjenicom da je trgovačko društvo između 2006. i RRIP-a bitno povećalo svoj kapacitet. Osim toga, trebalo bi napomenuti da je trgovačko društvo planiralo dodatno povećanje kapaciteta. Štoviše, trebalo bi također istaknuti da postoji još jedan indijski proizvođač koji nije surađivao, a ima sličan kapacitete i iskorištenost, koji je nedavno najavio još veće povećanje kapaciteta.
4. Zaključak
(88)
Proizvođači u dotičnoj zemlji imaju mogućnost skupiti i/ili preusmjeriti svoj obujam izvoza na tržište Unije. Štoviše, cijene indijskog izvoza u treće zemlje niže su od cijena izvoza u Uniju. Ispitni postupak pokazao je da je, na temelju usporedivih vrsta proizvoda, proizvođač izvoznik koji surađuje prodavao dotični proizvod po cijenama koje su niže od onih industrije Unije. Te bi se niske cijene vrlo vjerojatno smanjivala u skladu s nižim cijenama koje se naplaćuju ostatku svijeta. Takvo ponašanje prema cijenama, zajedno sa sposobnošću izvoznika u dotičnoj zemlji da isporuče značajne količine dotičnog proizvoda na tržište Unije, prema svim bi vjerojatnostima imalo negativni utjecaj na gospodarsko stanje industrije Unije.
(89)
Kao što se vidjeti iz gore navedenoga, stanje industrije Unije ostaje osjetljivo i nestabilno. Vjerojatno je da bi, da je industrija Unije bila izložena povećanom obujmu uvoza iz dotične zemlje po dampinškim cijenama, to rezultiralo opadanjem njezine prodaje, tržišnog udjela, prodajnih cijena, kao i pogoršavanjem financijske situacije koja iz toga proizlazi, na razine koje su utvrđene u početnom ispitnom postupku. Na temelju toga se stoga zaključuje da bi ukidanje mjera, prema svim vjerojatnostima, rezultiralo pogoršanjem već ionako osjetljivog stanja i obnavljanjem materijalne štete za industriju Unije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(90)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika.
(91)
Trebalo bi podsjetiti da je u početnom ispitnom postupku smatrano da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične strane.
(92)
Na ovoj je osnovi ispitano postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(93)
Dokazano je da je industrija Unije strukturno održiva industrija. To je potvrđeno pozitivnim razvojem njezinoga gospodarskog stanja nakon uvođenja antidampinških mjera u 2004. Posebno se ističe činjenica da je industrija Unije povećala profitabilnost u nekoliko godina prije RRIP-a, što je u snažnoj suprotnosti sa stanjem prije uvođenja mjera. Međutim, industrija Unije je u razmatranom razdoblju stalno gubila tržišni udio, a tržišni uvoz uvoza iz dotične države značajno snažno se povećavao. Bez postojanja mjera, industrija Unije vjerojatno bi bila u još gorem stanju.
3. Interes uvoznikâ/korisnikâ
(94)
Ni jedan od devet nepovezanih uvoznika koji su kontaktirani nije se javio za suradnju.
(95)
Javilo se sedamnaest korisnika koji su dostavili odgovore na upitnik. Većina korisnika nekoliko godina ne nabavlja grafitne elektrode iz Indije te su stoga ostali neutralni u pogledu mogućeg nastavka mjera, no šest korisnika, barem u određenoj mjeri, koristi indijske elektrode. Četiri korisnika tvrdila su da bi nastavak mjera imao negativan utjecaj na tržišno natjecanje. Jedno udruženje (Eurofer) snažno se usprotivilo nastavku mjera i tvrdilo je da su mjere rezultirale povlačenjem većine indijskih izvoznika s tržišta Unije. Udruženje tvrdi da bi nastavak mjera omeo proizvođače čelika u razvoju alternativnih izvora opskrbe te bi industriji Unije omogućio da i dalje ima dominantan, gotovo duopolni položaj. Međutim, iz razvoja indijskog uvoza nakon uvođenja mjera jasno je da se takvo veliko povlačenje nije dogodilo; umjesto toga, tijekom razmatranog razdoblja došlo je do značajnog povećanja uvoza iz Indije. Osim toga, ispitni postupak pokazao je da grafitne elektrode sve više na tržište Unije ulaze iz niza ostalih trećih zemalja. Što se tiče snage položaja industrije Unije na tržištu, podsjeća se da je njezin tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja smanjen za gotovo 16 postotnih bodova (vidjeti gornju uvodnu izjavu 55.). Na kraju, to je udruženje također priznalo da grafitne elektrode predstavljaju samo relativno malu komponentu ukupnih troškova proizvođača čelika.
(96)
Također se podsjeća da je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera neće biti značajan za korisnike (10). Usprkos petogodišnjem postojanju mjera, uvoznici/korisnici u Uniji nastavili su se opskrbljivati, između ostalog, iz Indije. Nisu također predstavljeni nikakvi pokazatelji da imaju poteškoće u pronalaženju ostalih izvora. Štoviše, podsjeća se da je, u vezi s učinkom uvođenja mjera na korisnike, u početnom ispitnom postupku zaključeno da, s obzirom na zanemarive troškove grafitnih elektroda na industrije korisnikâ, bilo kakvo povećanja troškova vjerojatno ne bi imalo značajan učinak na industriju korisnikâ. Nakon uvođenja mjera nisu pronađeni nikakvi pokazatelji koji bi upućivali na suprotno. Stoga se zaključuje da nije vjerojatno da će zadržavanje antidampinških mjera imati ozbiljan učinak na uvoznike/korisnike u Uniji.
4. Zaključak
(97)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(98)
Sve su strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.
(99)
Iz gore navedenoga slijedi da bi se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenih grafitnih elektroda podrijetlom iz Indije trebale zadržati. Napominje se da se te mjere sastoje od pristojba ad valorem.
(100)
Stope antidampinške pristojbe za pojedinačno trgovačko društvo navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se jedino na uvoz dotičnog proizvoda koji proizvode ta trgovačka društva i posebno navedene pravne osobe. Uvozi dotičnog proizvoda, koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se posebno ne spominje u izvršnom dijelu ove Uredbe s njegovim nazivom i adresom, uključujući subjekte koji se odnose na ove koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(101)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena navedenih individualnih stopa antidampinških pristojba (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se Komisiji (11) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede individualne stope pristojba,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz grafitnih elektroda vrste koja se koristi za električne peći, prividne gustoće 1,65 g/cm3 ili veće i električnog otpora 6,0 μΩ.m ili manje, trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010) i nastavaka koji se koriste za takve elektrode, trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010), bez obzira na to uvoze li se zajedno ili posebno i koji su podrijetlom iz Indije.
2. Stopa pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, je sljedeća:
Trgovačko društvo
Konačna pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
0
A531
Sva ostala trgovačka društva
8,5
A999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 13. prosinca 2010.