KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 446/2011
af 10. maj 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 13. august 2010 en meddelelse (2) (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til EU af visse fedtalkoholer og blandinger heraf (»den undersøgte vare«) med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (»de pågældende lande«).
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt, efter at to EU-producenter, Cognis GmbH og Sasol Olefins & Surfactants GmbH (»de klagende«), indgav en klage den 30. juni 2010. Begge virksomheder er selskaber stiftet i henhold til tysk lovgivning med produktionsanlæg i Tyskland, Frankrig og Italien. De to virksomheder tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af den undersøgte vare. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der foregik dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, og at dette havde medført væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt de klagende, andre kendte EU-producenter, importører/forhandlere og brugere, som den vidste, var berørt af sagen, de kendte eksporterende producenter og repræsentanter for de pågældende eksporterende lande om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
I betragtning af det store antal importører i klagen påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1. Fire importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. I betragtning af det lave antal importører, der gav sig selv til kende, blev det besluttet ikke at anvende stikprøver.
(6)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de eksporterende producenter, EU-producenter, importører og til alle brugere og leverandører, som den vidste, var berørt af sagen, samt til alle andre parter, som anmodede om det inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
Der indkom svar på spørgeskemaerne fra fem EU-producenter, to importører, 21 brugere i EU, to eksporterende producenter i Indien, to eksporterende producenter i Indonesien og deres forretningsmæssigt forbundne forhandlere og tre eksporterende producenter i Malaysia og deres forretningsmæssigt forbundne forhandlere.
(8)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en foreløbig afgørelse af, om der er tale om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
Cognis GmbH, Tyskland
-
Cognis France S.A.S., Frankrig
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Tyskland
b)
EU-importører:
-
Oleo solutions Ltd, Det Forenede Kongerige
c)
EU-brugere:
-
Henkel AG & Co., Tyskland
-
PCC Rokita SA, Polen
-
Procter & Gamble International Operations SA, Schweiz
-
Unilever, Nederlandene
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Italien
d)
Eksporterende producenter i Indien:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai og Taluka Valia
-
VVF Limited, Mumbai
e)
Eksporterende producenter i Indonesien:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals og forretningsmæssigt forbundne selskaber, Batam, Singapore, Dessau
-
P.T. Musim Mas og forretningsmæssigt forbundne selskaber, Medan, Singapore, Hamburg
f)
Eksporterende producenter i Malaysia
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. og forretningsmæssigt forbundne selskaber, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. og forretningsmæssigt forbundet selskab, Petaling Jaya, Hamburg
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang.
1.3. Undersøgelsesperiode
(9)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2009 til 30. juni 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(10)
Den pågældende vare er mættede fedtalkoholer med en carbonkædelængde på C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 (ekskl. forgrenede isomerer), herunder rene mættede fedtalkoholer (også benævnt »single cuts«), blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (normalt klassificeret som C8-C10), blandinger, der hovedsagelig indeholder en kombination af carbonkædelængderne C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (normalt klassificeret som C12-C14), og blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C16-C18, med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (»den pågældende vare«), som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 og ex 3823 70 00.
(11)
Den undersøgte vare er et mellemprodukt fremstillet af naturlige (oliekemiske) eller syntetiske (petrokemiske) materialer, f.eks. naturlige fedtstoffer og olier, råolie, naturgas, flydende naturgas og kul. Den anvendes hovedsageligt som tilført materiale ved fremstilling af fedtalkoholsulfater, fedtalkoholethoxylater og fedtalkoholethersulfater (såkaldte overfladeaktive stoffer). Overfladeaktive stoffer anvendes til fremstilling af vaskemidler, husholdnings- og rengøringsmidler samt produkter til personlig pleje.
2.2. Samme vare
(12)
Den vare, der blev eksporteret til Unionen fra Indien, Indonesien og Malaysia, og den vare, der blev fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i disse lande, og også den vare, der blev fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenter, blev anset for at have de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber såvel som de samme anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(13)
I forbindelse med undersøgelsen hævdede visse parter, at en af de klagende på et af sine produktionsanlæg fremstillede en vare, der indeholder forgrenede isomerer, som ikke er omfattet af varedefinitionen, og at denne produktion derfor ikke burde anses for at henhøre under samme vare. Det fastslås foreløbigt, at denne påstand er berettiget, og derfor blev data vedrørende denne producent ikke anvendt i forbindelse med skadesanalysen. Det bør bemærkes, at to andre virksomheder, hvoraf den ene samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, af samme grund blev udelukket fra definitionen af EU-erhvervsgrenen.
3. DUMPING
3.1. Indien
3.1.1. Normal værdi
(14)
Med hensyn til fastsættelsen af den normale værdi blev det først for hver af de eksporterende producenter fastslået, om det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt i forhold til virksomhedens samlede eksportsalg til EU. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, anses hjemmemarkedssalget for at være repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg udgør mindst 5 % af det samlede salg af den pågældende vare til Unionen. Det konstateredes, at det samlede salg for hver af de eksporterende producenter af samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt.
(15)
For hver varetype, som en eksporterende producent solgte på sit hjemmemarked, og som fandtes at være direkte sammenlignelig med den varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkelig repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende varetype solgt af den berørte eksporterende producent på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(16)
Det undersøgtes også, om hjemmemarkedssalget af hver varetype kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4. Det blev gjort ved at fastlægge, hvor stor en andel af hjemmemarkedssalget af hver eksporteret type af den pågældende vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i UP der var fortjenstgivende.
(17)
For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på den type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(18)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.
3.1.2. Eksportpris
(19)
De eksporterende producenter i Indien eksporterede begge den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportpriserne blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales af disse uafhængige kunder for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.1.3. Sammenligning
(20)
Den normale værdi og eksportprisen for de eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik.
(21)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priser og prisernes sammenlignelighed. På den baggrund blev der foretaget justeringer for forskelle i omkostninger til afgifter, transport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter og provisioner, når dette var relevant og berettiget.
(22)
De eksporterende producenter hævdede begge, at der burde ses bort fra deres salg til en af de klagende i Unionen i UP ved beregning af dumpingmargenen, fordi salget omfattede betydelige mængder og foregik til priser fastsat efter hårde forhandlinger. Der er dog ikke ingen retlige forhold, som kan begrunde, at der bør ses bort fra en sådan eksport af den pågældende vare ved beregning af dumpingmargenen. Begge de eksporterende producenters påstande afvises derfor.
(23)
De eksporterende producenter krævede begge en justering for valutaomregning og hævdede, at en længerevarende opskrivning af den indiske rupee (INR) i forhold til euroen (EUR) fra november 2009 ville fordreje dumpingberegningerne. Kravet vedrørte salget i euro fra januar 2010 og fremefter, og producenterne anmodede om, at man ved omregning af salgsværdien til indiske rupeer ikke anvendte vekselkursen i den måned, hvor salget foregik, men i stedet vekselkursen fra to måneder tidligere. Artikel 2, stk. 10, litra j), indeholder faktisk bestemmelser om justering for valutaomregninger under visse omstændigheder. Det skal dog bemærkes, at opskrivningen af den indiske rupee først fandt sted i den anden halvdel af UP. Endvidere skal det bemærkes, at begge de indiske virksomheder gentagne gange hævede deres priser til de største kunder i Unionen i den pågældende periode efter et ret ensartet mønster, og at de klagendes priser i Unionen også steg støt i den anden halvdel af UP. Der er ikke noget entydigt bevis for, at opskrivningen af den indiske rupee ikke i rette tid blev afspejlet i de priser, som de indiske eksporterende producenter forlangte af deres kunder i EU, eller at opskrivningen havde en ubehørig negativ indvirkning på dumpingberegningen. Begge virksomheders påstande blev derfor afvist.
3.1.4. Dumpingmargen
(24)
Dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Indien blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne.
(25)
Ud fra de foreliggende oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Indien og oplysningerne i klagen og i betragtning af de forhåndenværende statistiske oplysninger er der ingen andre producenter af den pågældende vare i Indien. Derfor blev den landsdækkende dumpingmargen for Indien fastsat på det samme niveau som den højeste margen, der var blevet fastsat for en samarbejdsvillig eksporterende producent.
(26)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Alle andre virksomheder
9,3 %
3.2. Indonesien
3.2.1. Normal værdi
(27)
Med hensyn til fastsættelsen af den normale værdi blev det først for hver af de eksporterende producenter fastslået, om det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt i forhold til virksomhedens samlede eksportsalg til EU. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, anses hjemmemarkedssalget for at være repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg udgør mindst 5 % af det samlede salg af den pågældende vare til Unionen. Det konstateredes, at det samlede salg for hver af de eksporterende producenter af samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt.
(28)
For hver varetype, som en eksporterende producent solgte på sit hjemmemarked, og som fandtes at være direkte sammenlignelig med den varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkelig repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende varetype solgt af den berørte eksporterende producent på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(29)
Det undersøgtes også, om hjemmemarkedssalget af hver varetype kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4. Det blev gjort ved at fastlægge, hvor stor en andel af hjemmemarkedssalget af hver eksporteret type af den pågældende vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i UP, der var fortjenstgivende.
(30)
For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på den type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(31)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.
(32)
I de tilfælde, hvor en eksporterende producent ikke solgte en bestemt varetype på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(33)
I forbindelse med beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, bygger salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste på de faktiske beløb, som påløber i forbindelse med produktion og salg i normal handel af samme vare for den eksporterende producent, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, hovedet.
3.2.2. Eksportpris
(34)
De eksporterende producenters eksportsalg til Unionen fandt enten sted direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder beliggende i Singapore og Unionen.
(35)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen enten gik direkte til uafhængige kunder i Unionen eller gennem forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder i Singapore, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(36)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen gik gennem forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder i Unionen, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne ved disse forretningsmæssigt forbundne forhandleres første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.
3.2.3. Sammenligning
(37)
Den normale værdi og eksportprisen for de eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik.
(38)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priser og prisernes sammenlignelighed. På den baggrund blev der foretaget justeringer for forskelle i omkostninger til afgifter, transport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter og provisioner, når dette var relevant og berettiget.
(39)
En virksomhed krævede justering for forskellige fysiske egenskaber med den begrundelse, at virksomheden eksporterer den undersøgte vare til EU i både flydende og fast form, mens den kun sælger varen i fast form på hjemmemarkedet, og at priserne for varen i flydende form er lavere end priserne for den undersøgte vare i fast form. Men virksomheden forelagde ikke en beregning af justeringen. En sammenligning af eksportpriserne på den undersøgte vare i fast og flydende form er ikke i sig selv nok til at begrunde en justering for forskellige fysiske egenskaber. Virksomhedens regnskabssystem gør det heller ikke muligt at skelne behørigt mellem omkostninger til varen i fast og flydende form. Derfor kunne en eventuel justering ikke beregnes på pålidelig vis, og kravet måtte afvises.
(40)
De klagende påstod, at energiomkostningerne i Indonesien blev fordrejet på grund af lave, subsidierede energipriser. De har dog ikke indgivet dokumentation for, hvordan de fordrejede omkostninger til energi, som anvendes til produktion med henblik på hjemmemarkedet og eksport, kan påvirke dumpingberegningerne. Påstanden blev derfor afvist.
3.2.4. Dumpingmargen
(41)
Dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Indonesien blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne.
(42)
Ud fra de foreliggende oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Indonesien og oplysningerne i klagen og i betragtning af de forhåndenværende statistiske oplysninger er der ingen andre producenter af den pågældende vare i Indonesien. Derfor blev den landsdækkende dumpingmargen for Indonesien fastsat på det samme niveau som den højeste margen, der var blevet fastsat for en samarbejdsvillig eksporterende producent.
(43)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Alle andre virksomheder
7,6 %
3.3. Malaysia
3.3.1. Normal værdi
(44)
Med hensyn til fastsættelsen af den normale værdi blev det først for hver af de eksporterende producenter fastslået, om det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt i forhold til virksomhedens samlede eksportsalg til EU. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, anses hjemmemarkedssalget for at være repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg udgør mindst 5 % af det samlede salg af den pågældende vare til Unionen. Det konstateredes, at det samlede salg for to af de samarbejdsvillige eksporterende producenter af samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt. For den resterende samarbejdsvillige eksporterende producent konstateredes der ikke salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i UP.
(45)
For hver varetype, som en eksporterende producent solgte på sit hjemmemarked, og som fandtes at være direkte sammenlignelig med den varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkelig repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende varetype solgt af den berørte eksporterende producent på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(46)
Det undersøgtes også, om hjemmemarkedssalget af hver varetype kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4. Det blev gjort ved at fastlægge, hvor stor en andel af hjemmemarkedssalget af hver eksporteret type af den pågældende vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i UP der var fortjenstgivende.
(47)
For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på den type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(48)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.
(49)
I de tilfælde, hvor en eksporterende producent ikke solgte en bestemt varetype på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(50)
I forbindelse med beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, bygger salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste på de faktiske beløb, som påløber i forbindelse med produktion og salg i normal handel af samme vare for den eksporterende producent, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, hovedet.
(51)
For den eksporterende producent uden hjemmemarkedssalg i UP bygger salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra a), på det vejede gennemsnit af de faktiske beløb, der er fastsat for de to andre eksporterende producenter, som er omfattet af undersøgelsen, for så vidt angår produktion og salg af samme vare på det malaysiske marked.
3.3.2. Eksportpris
(52)
De eksporterende producenters eksportsalg til Unionen fandt enten sted direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber i Unionen.
(53)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen gik direkte til uafhængige kunder i EU, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(54)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen gik gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne ved disse forretningsmæssigt forbundne virksomheders første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.
3.3.3. Sammenligning
(55)
Den normale værdi og eksportprisen for de eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik.
(56)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priser og prisernes sammenlignelighed. På den baggrund blev der foretaget justeringer for omkostninger til transport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering og kreditter, når dette var relevant og berettiget.
(57)
En malaysisk eksporterende producent hævdede, at virksomhedens forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Unionen faktisk er producentens eksportafdeling. Virksomheden hævdede derfor, at fradraget i forbindelse med beregningen af prisen ab fabrik ville blive for stort i tilfælde af justeringer for samtlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I den forbindelse kunne det konstateres, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed havde udstedt fakturaer til kunder i Unionen, og at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed havde modtaget betalinger fra kunder i Unionen. Desuden skal det bemærkes, at der var en avance på denne forretningsmæssigt forbundne virksomheds salg. Endvidere fremgik det af forhandlerens regnskaber, at virksomheden havde almindelige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger mellem import og videresalg. Meget tyder derfor på, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed rent faktisk varetager typiske importørfunktioner. Virksomhedens påstand blev derfor afvist.
(58)
For så vidt angår Malaysia, fremsatte de klagende den samme påstand vedrørende energiomkostninger, jf. betragtning 40, som for Indonesien. Denne påstand blev også afvist af samme grunde.
3.3.4. Dumpingmargen
(59)
Dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Malaysia blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne.
(60)
Ud fra de foreliggende oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Malaysia og oplysningerne i klagen og i betragtning af de forhåndenværende statistiske oplysninger er der ingen andre producenter af den pågældende vare i Malaysia. Derfor blev den landsdækkende dumpingmargen for Malaysia fastsat på det samme niveau som den højeste margen, der var blevet fastsat for en samarbejdsvillig eksporterende producent.
(61)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Alle andre virksomheder
13,8 %
4. SKADE
4.1. Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion
(62)
I undersøgelsesperioden blev samme vare fremstillet af to kendte og en række andre meget små producenter i EU. Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet hos EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion. På det grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til mellem 400 000 og 500 000 tons i UP. De EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(63)
Visse interesserede parter hævdede, at en af de klagende ikke burde betragtes som en del af EU-erhvervsgrenen, fordi virksomheden importerede den pågældende vare i UP. Det blev dog ved kontrol fastlagt, at den vare, som virksomheden importerede fra de pågældende lande i UP, svarede til en ret begrænset, og derfor ikke en væsentlig, procentdel af virksomhedens produktion af samme vare. Endvidere var importen overvejende af midlertidig karakter. Det kan derfor bekræftes, at virksomhedens vigtigste aktiviteter er produktion og salg af den undersøgte vare i EU, og at dens hovedinteresser svarer til en EU-producents. Derfor fastslås det foreløbigt, at denne påstand ikke er berettiget.
4.2. EU-forbruget
(64)
Forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet, den bundne anvendelse og den samlede import (ifølge Eurostat). Eurostats data omfatter også andre varer end den pågældende, og derfor blev der foretaget passende justeringer. Oplysningerne er angivet i indekseret form (2007 = 100) af fortrolighedshensyn.
EU-forbruget
2007
2008
2009
UP
tons
100
102
97
102
Årligt i %
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet
(65)
I løbet af den betragtede periode faldt EU-forbruget en anelse med 2 %. Først steg forbruget fra 2007 til 2008 med 2,2 %, og derefter faldt det fra 2008 til 2009 med 4,8 %. Fra 2009 til udgangen af UP steg forbruget igen med 4,6 %.
(66)
Den økonomiske nedtur har bidraget til nedgangen i forbruget siden 2008, da brugerne af den pågældende vare oplevede et fald i efterspørgslen efter deres varer. I begyndelsen af UP begyndte markedssituationen at bedres en anelse, hvilket førte til en stigning i efterspørgslen efter den pågældende vare i forhold til første halvdel af 2009.
4.3. Importen til Unionen fra de pågældende lande
4.3.1. Kumulering
(67)
Kommissionen overvejede, om virkningerne af dumpingimporten fra de pågældende lande burde vurderes kumulativt, idet der blev taget hensyn til kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Ifølge denne artikel vurderes følgevirkningerne af indførsel fra mere end ét land, der samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kun kumulativt, hvis det fastslås, at a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og at den importerede mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af importen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede samme vare.
(68)
De dumpingmargener, der er fastsat i forbindelse med importen fra hvert af de pågældende lande, ligger over den ubetydelighedsgrænse, der er fastsat i grundforordningens artikel 9, stk. 3, dvs. 2 % af eksportpriserne, og den importerede mængde fra hvert af de pågældende lande ligger over den tærskel for markedsandelen på 1 %, der er fastsat i grundforordningens artikel 5, stk. 7.
(69)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at konkurrencebetingelserne både mellem de dumpingimporterede varer indbyrdes og mellem de dumpingimporterede varer og samme vare var sammenlignelige. Det kunne konstateres, at gennemsnitspriserne på import fra alle de pågældende lande faldt i den betragtede periode og fulgte den samme tendens. Endvidere var den undersøgte vare importeret fra de pågældende lande identisk i enhver henseende, den er indbyrdes udskiftelig og sælges i Unionen gennem sammenlignelige salgskanaler og på ensartede kommercielle vilkår, således at den konkurrerer indbyrdes og med den undersøgte vare fremstillet i Unionen.
(70)
På dette grundlag konkluderes det foreløbigt, at alle betingelserne for at foretage kumulativ vurdering er opfyldt, og at virkningerne af dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande derfor bør vurderes samlet i forbindelse med skadesanalysen.
4.3.2. Data om mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra de pågældende lande
Import fra de pågældende lande
2007
2008
2009
UP
tons
112 523
177 286
165 386
176 279
Indeks: 2007 = 100
100
158
147
157
Årligt i %
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Markedsandel
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
154
151
154
Årligt i %
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Gennemsnitlig pris i EUR/tons
942
1 017
837
882
Indeks: 2007 = 100
100
108
89
94
Årligt i %
8 %
-18 %
5 %
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(71)
Udtrykt i mængde steg importen fra de pågældende lande væsentligt med 57 % i den betragtede periode. Den største stigning registreredes mellem 2007 og 2008, hvor importen steg med 58 %. Derefter faldt importen en anelse i 2009 og steg igen til niveauet i 2008 i UP.
(72)
Gennemsnitspriserne på import fra de pågældende lande svingede voldsomt i den betragtede periode, svarende til et samlet fald på 6 %. I hele den betragtede periode var gennemsnitspriserne på import fra de pågældende lande konstant lavere end de priser, der blev fastsat i resten af verden og af EU-erhvervsgrenen, svarende til en stigning i de pågældende landes markedsandel.
(73)
De pågældende landes markedsandel steg væsentligt med 54 % i den betragtede periode. Den største stigning fandt sted mellem 2007 og 2008. Der kunne konstateres en begrænset nedgang i importen under den økonomiske krise, og derfor faldt de pågældende landes markedsandel med 2 % mellem 2008 og 2009, men de genvandt dog denne markedsandel inden udgangen af den betragtede periode.
4.3.2.1. Prisunderbud
(74)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-erhvervsgrenen solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra de pågældende lande ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter importen. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af nedslag og rabatter. Sammenligningen viste, at der forekom betydelige prisunderbudsmargener, udtryk i procent af EU-erhvervsgrenens salgspriser i undersøgelsesperioden (op til 16 %). Disse prisunderbudsmargener tyder på, at importen fra de pågældende lande udøvede et pristryk på EU-markedet.
(75)
Underbudsmargenerne for de pågældende lande var som følger:
Land
Underbudsmargen
Indien
mindst - 0,5 og højst 16 %
Indonesien
mindst - 12,1 og højst - 3,2 %
Malaysia
mindst - 10,4 og højst 15,1 %
4.4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation (3)
4.4.1. Indledende bemærkninger
(76)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra 2007 til udgangen af UP.
4.4.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
EU-erhvervsgrenens produktion
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
90
77
83
EU-erhvervsgrenens kapacitet
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
109
103
98
Kapacitetsudnyttelse
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
83
75
85
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(77)
Fra 2007 til 2009 faldt EU-produktionen væsentligt med 23 %, men steg en anelse mellem 2009 og udgangen af UP, svarende til et samlet fald på 17 % i den betragtede periode. Det skal bemærkes, at selv om EU-forbruget faldt med ca. 5 % mellem 2008 og 2009, faldt EU-erhvervsgrenens produktion langt mere, med 15 %, og at produktionen ikke formåede at drage fordel af stigningen i EU-forbruget i UP.
(78)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med ca. 2 % i den betragtede periode. Efter en stigning på ca. 9 % i 2008 blev kapaciteten reduceret i de følgende år, svarende til en samlet reduktion på 2 % i den betragtede periode.
(79)
Men i lighed med de faldende produktionsmængder blev kapacitetsudnyttelsen reduceret med 15 % i den betragtede periode. Den største nedgang fandt sted i 2009 under den generelle økonomiske krise og blev udlignet en anelse i UP.
4.4.3. Salg og markedsandel
(80)
Salgstallene i tabellen nedenfor vedrører salget udtrykt i mængde og værdi til den første ikke forretningsmæssigt forbundne kunde på EU-markedet.
Salget udtrykt i mængde til ikke forretningsmæssigt forbundne i EU
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
85
79
82
Årligt i %
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Salget udtrykt i værdi til ikke forretningsmæssigt forbundne i EU (EUR)
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
102
85
88
Årligt i %
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Markedsandel (EU-erhvervsgrenen)
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
88
87
88
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(81)
Salgsmængderne og markedsandelen faldt mellem 2007 og UP med henholdsvis 18 % og 12 %. I begyndelsen af den betragtede periode, dvs. fra 2007 til 2008, faldt EU-erhvervsgrenens salgsvolumen med 15 % til trods for en stigning i EU-forbruget, og den mistede 12 % af markedsandelen. I 2009 faldt EU-forbruget, hvilket førte til en yderligere nedgang i EU-erhvervsgrenens salgsvolumen på 6,5 %. I UP steg EU-salget en anelse i tråd med det øgede EU-forbrug. Markedsandelen forblev dog konstant fra 2008 til udgangen af UP.
4.4.4. EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspriser
Enhedspris, salg til ikke forretningsmæssigt forbundne i EU
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
120
107
107
Årligt i %
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(82)
Priserne steg betydeligt fra 2007 til 2008, med 20 %. Det skal bemærkes, at de eksporterende producenter også øgede deres priser i denne periode, selv om det var med langt mindre end EU-erhvervsgrenen.
(83)
I 2009 blev EU-erhvervsgrenen nødt til at reducere priserne for at imødegå presset fra den øgede import fra de pågældende lande. I 2008 steg importen fra disse lande med 57 %, og priserne var væsentligt lavere end EU-erhvervsgrenens. EU-erhvervsgrenen kunne dog ikke reducere sine priser til det samme niveau som de eksporterende producenter.
(84)
I UP fastholdt EU-erhvervsgrenen prisniveauet fra 2009, svarende til en samlet prisstigning i den betragtede periode på 7 %.
4.4.5. Lagerbeholdninger
(85)
EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger faldt med 33 % i den betragtede periode. Lagerbeholdningerne faldt navnlig meget mellem 2008 og UP med 51 %.
EU-erhvervsgrenens slutlagre
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
128
86
67
Årligt i %
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Lagre i forhold til produktion
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
4.4.6. Beskæftigelse, lønninger og produktivitet
EU-erhvervsgrenens beskæftigelse
2007
2008
2009
UP
Samlede antal ansatte i forbindelse med den pågældende vare (inkl. tavse producenter)
Indeks: 2007 = 100
100
97
91
87
Gennemsnitlige lønomkostninger pr. ansat (EUR)
Indeks: 2007 = 100
100
102
101
106
Produktivitet (enhed/ansat)
Indeks: 2007 = 100
100
93
85
96
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(86)
Som følge af en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen blev antallet af ansatte reduceret i overensstemmelse hermed, dvs. med 13 %, i den betragtede periode. Arbejdskraftomkostningerne pr. ansat steg en anelse i den betragtede periode med 6 %. Dette betragtes som en naturlig stigning, som ligger under inflationsraten for den betragtede periode.
4.4.7. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Rentabilitet, EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne
2007
2008
2009
UP
nettotab/omsætning i %
Indeks: 2007 = 100
100
76
408
236
Negativ likviditet, EU-erhvervsgrenen (EUR)
Indeks: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Likviditet i % af EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Indeks: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
EU-erhvervsgrenens investeringer (EUR)
Indeks: 2007 = 100
100
56
68
65
Årligt i %
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Negativt afkast af EU-erhvervsgrenens investeringer
Indeks: 2007 = 100
100
136
510
320
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(87)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet (i dette tilfælde tabet) før skat ved salg af samme vare udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Det kunne konstateres, at EU-erhvervsgrenens rentabilitet har været negativ siden begyndelsen af den berørte periode i 2007, og i den betragtede periode øgedes tabene væsentligt. Efter en nedgang i tabene i 2008 steg de igen betydeligt i 2009 under den generelle økonomiske krise. Det økonomiske opsving i UP gjorde det dog muligt for EU-erhvervsgrenen at mindske sine tab i forhold til omsætningen, men det lykkedes dog langt fra at vende tilbage til positive overskudstal.
(88)
Tendensen, som fremgår af likviditeten, der er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, afspejler i stort omfang udviklingen i rentabiliteten. Likviditeten var negativ i 2007 og udviste en væsentlig forringelse i den betragtede periode. Det samme kan siges om investeringsafkastet, som udviste en tilsvarende negativ udvikling i tråd med de negative resultater, som EU-erhvervsgrenen opnåede i den betragtede periode.
(89)
Af ovenstående fremgår det, at EU-erhvervsgrenens evne til at investere blev begrænset, da likviditeten forværredes markant i den betragtede periode. Derfor faldt investeringerne med ca. 35 % i den betragtede periode.
4.4.8. Vækst
(90)
EU-forbruget forblev ret stabilt i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens salgsvolumen og markedsandel faldt dog i denne periode med henholdsvis 18 % og 12 %.
4.4.9. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(91)
I betragtning af mængden af, markedsandelen for og priserne på de pågældende landes dumpingimport kan den faktiske dumpingmargens virkning for EU-erhvervsgrenen ikke anses for ubetydelig.
4.5. Konklusion vedrørende skade
(92)
Undersøgelsen har vist, at de fleste skadesindikatorer såsom produktion (- 17 %), kapacitetsudnyttelse (- 13 %), salgsmængde (- 18 %), markedsandel (- 12 %) og beskæftigelse (- 14 %) forværredes i den betragtede periode. Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, som f.eks. likviditet og rentabilitet, påvirket i alvorlig grad. Dette betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital blev undermineret, navnlig i UP.
(93)
I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledning
(94)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande forvoldte EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kunne betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne være skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.2. Virkninger af dumpingimporten
(95)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget forblev ret stabilt i den betragtede periode, hvorimod de dumpede importmængder fra de pågældende lande steg betydeligt, dvs. med 57 %.
(96)
Dumpingimporten fra de pågældende lande udøvede pres på EU-erhvervsgrenen, særlig i 2008, da importen steg med 58 %. I det år var de pågældende landes priser ifølge Eurostat meget lavere end EU-erhvervsgrenens. Som følge heraf faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med ca. 12 %, mens de pågældende lande øgede deres markedsandel med 54 %.
(97)
For at imødegå presset sænkede EU-erhvervsgrenen sine priser i 2009. Selv om importmængderne fra de pågældende lande faldt (- 6,7 %) i tråd med den økonomiske nedgang og EU-markedets indskrænkning, faldt importpriserne mere end EU-erhvervsgrenens priser, og det forhindrede EU-erhvervsgrenen i at genvinde den tabte markedsandel.
(98)
I UP blev EU-erhvervsgrenen nødt til at reducere priserne yderligere, men de pågældende landes underbud, baseret på kontrollerede eksporttal, lå fortsat på 3 %. EU-erhvervsgrenens salg steg igen en anelse udtrykt i mængde (+ 4,3 %) og værdi (+ 3,9 %), men selv om prisforskellen i forhold til de pågældende landes importpriser mindskedes, var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at drage fordel af stigningen i forbruget, og markedsandelen forblev uændret. Samtidig kunne der konstateres en yderligere stigning i importmængderne fra de pågældende lande (6,6 %) og i markedsandelen (2 %) i UP.
5.3. Andre faktorers indvirkning
(99)
De andre faktorer, som blev undersøgt i forbindelse med årsagssammenhæng, er import fra andre lande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og den økonomiske krises indvirkning.
5.3.1. Import fra andre lande (Resten af verden - RV)
RV-importmængder (Eurostat)
2007
2008
2009
UP
tons
32 874
31 446
38 295
30 495
Indeks: 2007 = 100
100
96
116
93
Årligt i %
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
RV-markedsandel
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
94
120
91
Årligt i %
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Gennemsnitlig RV-pris i EUR/tons (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Indeks: 2007 = 100
100
112
93
92
Årligt i %
12 %
-17 %
-1 %
Kilde: Eurostat
(100)
Ifølge Eurostat faldt importen udtrykt i mængde til Unionen af den undersøgte vare med oprindelse i visse tredjelande, der ikke er berørt af undersøgelsen, med 7 % i den betragtede periode. Den tilsvarende markedsandel for disse lande faldt med 9 %.
(101)
Gennemsnitspriserne for disse importerede varer lå over de pågældende landes eksporterende producenters priser og over EU-erhvervsgrenens priser.
(102)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at importen fra disse tredjelande ikke bidrog til den væsentlige skade, der var blevet påført EU-erhvervsgrenen.
5.3.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
Salget udtrykt i mængde ved eksport til ikke forretningsmæssigt forbundne
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
38
52
45
Årligt i %
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Salget udtrykt i værdi ved eksport til ikke forretningsmæssigt forbundne
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
78
74
76
Årligt i %
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Enhedssalgspris ved eksport til ikke forretningsmæssigt forbundne
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
208
142
171
Årligt i %
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
EU-erhvervsgrenens eksportsalg udtrykt i mængde faldt med 55 % i den betragtede periode. Følgerne af nedgangen blev dog til dels udlignet af en stigning i den gennemsnitlige enhedssalgspris på 71 % i den samme periode, hvorved faldet i eksportsalget udtrykt i værdi blev begrænset til 24 %. Da eksportsalget kun tegnede sig for 5 % af det samlede salg i UP, har de beskrevne forhold ført til den foreløbige konklusion, at eksportresultaterne ikke bryder årsagssammenhængen mellem den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, og importen fra de pågældende lande.
5.3.3. Virkningen af den økonomiske krise
(104)
Den økonomiske krise bidrog til indskrænkningen i EU-forbruget og til pristrykket. Den lave efterspørgsel efter den undersøgte vare medførte et fald i EU-erhvervsgrenens produktion og bidrog delvis til trykket på salgspriserne.
(105)
Under normale økonomiske forhold uden et kraftigt pristryk og øget dumpingimport ville Unionen muligvis have haft svært ved at klare nedgangen i forbruget og stigningen i de faste omkostninger pr. enhed på grund af reduceret kapacitetsudnyttelse mellem 2007 og UP. Dumpingimporten har dog forværret virkningerne af den økonomiske nedgang og gjort det umuligt at sælge til priser, som ligger over kostprisen.
(106)
Ud fra ovenstående har faldet i EU-efterspørgslen i tilknytning til den økonomiske krise bidraget til den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen. Det bryder dog ikke årsagssammenhængen med dumpingimporten til lave priser fra de pågældende lande.
5.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(107)
Ovennævnte analyse har vist, at dumpingimporten til lave priser fra de pågældende lande steg kraftigt i mængde og markedsandel i den betragtede periode. Desuden konstateredes det, at importen skete til dumpingpriser, der lå under EU-erhvervsgrenens priser for tilsvarende varetyper på EU-markedet.
(108)
Denne stigning i mængde og markedsandel for dumpingimporten til lave priser fra de pågældende lande var sammenfaldende med en generel vedvarende stigning i forbruget i Unionen i den betragtede periode, men også sammenfaldende med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens markedsandel i samme periode. Endvidere lykkedes det til trods for den generelle økonomiske afmatning og faldet i EU-forbruget fra 2008 og fremefter for eksportørerne fra de pågældende lande at bevare deres markedsandel ved at reducere priserne, der fortsat underbød EU-priserne. Samtidig blev der observeret endnu en negativ udvikling i EU-erhvervsgrenens markedsandel og i de vigtigste indikatorer for dennes økonomiske situation. Den kraftige stigning i dumpingimporten fra Indien, Indonesien og Malaysia til lave priser, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, førte rent faktisk til et fald i EU-erhvervsgrenens rentabilitet i den betragtede periode og dermed til svære tab i UP.
(109)
Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra de pågældende lande og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(110)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der behørigt blev skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Indien, Indonesien og Malaysia har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
6. UNIONENS INTERESSER
6.1. Indledende bemærkning
(111)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
6.2. EU-erhvervsgrenen
(112)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Indien, Indonesien og Malaysia. Der mindes om, at hovedparten af skadesindikatorerne udviste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet, investeringsafkast og rentabilitet, blev påvirket i alvorlig grad. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.
(113)
Det forventes, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på den undersøgte vare, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med yderligere positive virkninger for den økonomiske situation og rentabiliteten.
(114)
Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af den undersøgte vare med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.
6.3. Importører
(115)
Der blev udsendt spørgeskemaer til 21 importører i Unionen. Kun to importører, begge fra Det Forenede Kongerige, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og tegnede sig tilsammen for 0,3 % af den samlede import fra de pågældende lande i UP. Der blev kun aflagt besøg hos den største importør. Under besøget på virksomheden nægtede importøren dog at give adgang til regnskabet, og de relevante oplysninger kunne derfor ikke kontrolleres. Selv om det stod klart, at eventuelle antidumpingforanstaltninger ville påføre virksomheden større omkostninger, ville sådanne foranstaltninger ikke afstedkomme alvorlige problemer for virksomhedens aktiviteter, selv med de samme kunder, eller om nødvendigt ved omlægning af forretningsområdet.
(116)
Ud fra de tilgængelige oplysninger blev det konkluderet, at denne importør burde være i en situation, hvor virksomheden kan videregive i det mindste en del af omkostningsstigningen til sine kunder og/eller skifte til andre forsyningskilder, selv om eventuelle midlertidige antidumpingforanstaltninger ville få en negativ indvirkning på ovennævnte importør. Derfor formodes indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger ikke at have en negativ indvirkning på importørerne.
6.4. Brugerne
(117)
Brugerne af den undersøgte vare har udvist stor interesse i denne sag. Ud af de 97 brugere, der blev kontaktet, har 21 samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. De samarbejdsvillige brugere tegnede sig for ca. 25 % af importen til EU af den pågældende vare i UP. Virksomhederne befinder sig spredt i hele Unionen og inden for sektorer, som beskæftiger sig med produkter til personlig pleje, husholdningsvaskemidler og vaskemidler til industrielt brug.
(118)
Der blev aflagt besøg på 5 af de 21 virksomheder, og de tegnede sig for 18 % af den samlede EU-import af den undersøgte vare fra de pågældende lande i undersøgelsesperioden. De efterprøvede oplysninger viser, at den undersøgte vare udgør en betydelig del af virksomhedernes udgifter til produktionsstrukturer, dvs. mellem 10 % og 20 %, afhængigt af slutproduktet.
(119)
I tre af de fem besøgte virksomheder arbejder ca. 15 % af det samlede antal ansatte inden for sektorer, som bruger den pågældende vare, i en virksomhed var der tale om ca. 70 %, mens den sidste ikke lå inde med sådanne oplysninger på grund af den komplicerede selskabsstruktur og varesortimentet.
(120)
I undersøgelsesperioden svarede den del af forretningsaktiviteterne, hvor der blev gjort brug af den undersøgte vare, for de besøgte virksomheder til 22 % i gennemsnit af de samlede aktiviteter, mens fortjenstmargenen inden for disse forretningsaktiviteter udgjorde ca. 6 %. Da de foreslåede foranstaltninger er af relativt beskedent omfang skønnedes det derfor, at midlertidig antidumpingtold på importen fra de pågældende lande generelt vil få en ret begrænset virkning. Visse brugere hævdede, at antidumpingforanstaltninger ville føre til mangel på den undersøgte vare i Unionen, i og med at der kun findes to store EU-producenter, og at efterspørgslen efter den undersøgte vare stiger mere og mere. Det skal dog bemærkes, at de foreslåede foranstaltninger er af så relativt begrænset omfang, at de ikke burde udelukke muligheden for at importere den undersøgte vare fra de pågældende lande. Endvidere udnyttede de to EU-producenter ikke deres kapacitet fuldt ud i den betragtede periode. Ydermere er import fra andre tredjelande, som ikke er genstand for foranstaltninger, også altid en mulighed. Derfor blev denne påstand afvist.
(121)
Selv om de fleste brugere sandsynligvis vil blive påvirket negativt af foranstaltningerne over for importen fra de pågældende lande, forekommer indvirkningen således generelt begrænset. Derfor blev det ud fra de tilgængelige oplysninger foreløbigt konkluderet, at virkningen af antidumpingforanstaltningerne på importen af den undersøgte vare med oprindelse i de pågældende lande sandsynligvis ikke vil få en væsentlig negativ indvirkning for brugerne af den pågældende vare.
6.5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(122)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den undersøgte vare med oprindelse i de pågældende lande.
7. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(123)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
7.1. Skadestærskel
(124)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(125)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.
(126)
Derfor blev skadestærsklen beregnet på grundlag af en sammenligning mellem dumpingimportens gennemsnitlige pris og EU-erhvervsgrenens målpris. Målprisen blev fastsat ved at beregne EU-erhvervsgrenens nulpunktssalgspris (da den led tab i UP) og lægge målfortjenstmargenen til denne salgspris. EU-erhvervsgrenen hævdede, at 15 % ville være passende som målfortjenstmargen, men kunne ikke dokumentere hvorfor. Derfor blev målfortjenstmargenen foreløbigt sat til 7,7 %, svarende til den laveste fortjenstmargen hos en af de klagende i det sidste fortjenstgivende år inden den betragtede periode.
(127)
Den gennemsnitlige underbudsmargen blev fastsat til 24,2 % for Indien, 9,1 % for Indonesien og 25,7 % for Malaysia.
7.2. Midlertidige foranstaltninger
(128)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadestærskel i henhold til reglen om den lavest mulige told. I alle undtagen et tilfælde er de midlertidige antidumpingtoldsatser fastsat på grundlag af dumpingmargenen.
(129)
På grundlag af ovenstående foreslås følgende midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Land
Virksomhed
Midlertidig antidumpingtold i %
Indien
VVF Limited
4,8
Alle andre virksomheder
9,3
Indonesien
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Alle andre virksomheder
7,6
Malaysia
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Alle andre virksomheder
13,8
(130)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i de pågældende lande og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, kan ikke være omfattet af disse satser, men er underlagt tolden for »alle andre virksomheder«.
(131)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(132)
For at sikre korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til EU i UP.
(133)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af mættede fedtalkoholer med en carbonkædelængde på C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 (ekskl. forgrenede isomerer), herunder rene mættede fedtalkoholer (også benævnt »single cuts«), blandinger, der hovedsagelig indeholder en kombination af carbonkædelængderne C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (normalt klassificeret som C8-C10), blandinger, der hovedsagelig indeholder en kombination af carbonkædelængderne C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (normalt klassificeret som C12-C14), og blandinger, der hovedsagelig indeholder en kombination af carbonkædelængderne C16-C18, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 og ex 3823 70 00 (Taric-kode 2905168510, 2905190060, 3823700011 og 3823700091) og med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomhed
Midlertidig antidumpingtold i %
Taric-tillægskode
Indien
VVF Limited, Sion (East), Mumbai
4,8
B110
Alle andre virksomheder
9,3
B999
Indonesien
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Alle andre virksomheder
7,6
B999
Malaysia
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Alle andre virksomheder
13,8
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i EU er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2011.
32011R0446
L 122/47
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 446/2011
od 10. svibnja 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih masnih alkohola i njihovih mješavina podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (osnovna Uredba), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija (Komisija) je 13. kolovoza 2010. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) (obavijest o pokretanju postupka) najavila pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju određenih masnih alkohola i njihovih mješavina (ispitani proizvod) podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije (dotične zemlje).
(2)
Antidampinški postupak pokrenut je nakon pritužbe koju su 30. lipnja 2010. podnijela dva proizvođača iz Unije, Cognis GmbH i Sasol Olefins & Surfactants GmbH (podnositelji pritužbe). Oba trgovačka društva osnovana su prema njemačkom pravu i imaju proizvodne pogone u Njemačkoj, Francuskoj i Italiji. Ta dva trgovačka društva predstavljaju veći udjel, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje ispitanog proizvoda u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što je smatrano dostatnim kako bi se opravdalo pokretanje postupka.
1.2. Strane na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, uvoznike/trgovce i korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi, poznate proizvođače izvoznike i predstavnike dotične zemlje izvoznice. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
Svim zainteresiranim stranama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(5)
S obzirom na velik broj uvoznika utvrđenih u pritužbi, odabir uzoraka bio je predviđen za uvoznike iz obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne Uredbe. Četiri uvoznika dostavila su zatražene podatke i pristala su na uključivanje u uzorak u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. S obzirom na mali broj uvoznika koji su se javili odlučeno je ne koristiti odabir uzoraka.
(6)
Komisija je poslala upitnike proizvođačima izvoznicima, proizvođačima iz Unije, uvoznicima i svim korisnicima i dobavljačima za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i svim ostalim strankama koje su tako zatražile u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka.
(7)
Odgovori na upitnik primljeni su od 5 proizvođača iz Unije, 2 uvoznika, 21 korisnika u Uniji, 2 proizvođača izvoznika u Indiji, 2 proizvođača izvoznika u Indoneziji i njihovih povezanih trgovaca te 3 proizvođača izvoznika u Maleziji i njihovih povezanih trgovaca.
(8)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno određivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
Cognis GmbH, Njemačka,
-
Cognis France S.A.S., Francuska,
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Njemačka;
(b)
uvoznici iz Unije:
-
Oleo solutions Ltd, Ujedinjena Kraljevina;
(c)
korisnici u Uniji:
-
Henkel AG & Co., Njemačka,
-
PCC Rokita SA, Poljska,
-
Procter & Gamble International Operations SA, Švicarska,
-
Unilever, Nizozemska,
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Italija;
(d)
proizvođači izvoznici u Indiji:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai i Taluka Valia,
-
VVF Limited, Mumbai;
(e)
proizvođači izvoznici u Indoneziji:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals i njegova povezana trgovačka društva, Batam, Singapur, Dessau,
-
P.T. Musim Mas i njegova povezana trgovačka društva, Medan, Singapur, Hamburg;
(f)
proizvođači izvoznici u Maleziji:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. i njegova povezana trgovačka društva, Prai, Emmerich,
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. i njegova povezana trgovačka društva, Petaling Jaya, Hamburg,
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang.
1.3. Razdoblje ispitnog postupka
(9)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2010. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(10)
Dotični proizvod su zasićeni masni alkoholi s ugljikovim lancem C8, C10, C12, C14, C16 ili C18 (ne uključujući razgranate izomere), uključujući zasićene masne alkohole jedne frakcije (dalje u tekstu „čista frakcija” ili „single cuts”) i mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (uobičajeno kategorizirane kao C8-C10), mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (uobičajeno kategorizirane kao C12-C14) i mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C16-C18, podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije (dotični proizvod), trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 i ex 3823 70 00.
(11)
Ispitani proizvod je intermedijarni proizvod koji se proizvodi iz prirodnih (oleokemijskih) ili sintetičkih (petrokemijskih) izvora, kao što su prirodne masti i ulja, sirova nafta, prirodni plin, kondenzati prirodnog plina i ugljen. Uglavnom se koristi kao ulazni materijal za proizvodnju masnih alkoholnih sulfata, masnih alkoholnih etoksilati i masnih alkoholnih eter sulfata (takozvanih površinskih aktivnih tvari). Površinske aktive tvari se koriste za proizvodnju deterdženata, proizvoda za kućanstvo, čišćenje i osobnu njegu.
2.2. Istovjetni proizvod
(12)
Utvrđeno je da proizvod koji se izvozi u Uniju iz Indije, Indonezije i Malezije i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu tih zemalja te proizvod koji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije u Uniji imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva, kao i iste primjene. Stoga se ti proizvodi privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
(13)
Tijekom ispitnog postupka su određene stranke tvrdile da je jedan od podnositelja pritužbe u jednom od svojih proizvodnih pogona proizvodio proizvod koji uključuje molekule razgranatih izomera i koji nije obuhvaćen definicijom opsega proizvoda te, stoga, takvu, proizvodnju ne bi trebalo smatrati istovjetnim proizvodom. Privremeno je utvrđeno da je ta tvrdnja opravdana i, stoga, podaci koji se odnose na tog proizvođača nisu uključeni u analizu štete. Treba napomenuti da su druga dva trgovačka društva, od kojih je jedno surađivalo u ispitnom postupku, isključena iz definicije industrije Unije zbog istog razloga.
3. DAMPING
3.1. Indija
3.1.1. Uobičajena vrijednost
(14)
Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti najprije se utvrđivalo za svakog proizvođača izvoznika je li njegov ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s njegovim ukupnim obujmom izvozne prodaje u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, domaća se prodaja smatra reprezentativnom kada ukupni obujam domaće prodaje iznosi najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje dotičnog proizvoda u Uniji. Utvrđeno je da je ukupna prodaja svakog proizvođača izvoznika istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu bila reprezentativna.
(15)
Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavao proizvođač izvoznik na svojem domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dostatno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. osnovne Uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda koji je prodao dotični proizvođač izvoznik na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % njegovog ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju.
(16)
Također se ispitivalo može li se za domaću prodaju svake vrste proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu dotičnog proizvoda tijekom RIP-a.
(17)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena dotične vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to jesu li te prodaje bile profitabilne ili ne.
(18)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
3.1.2. Izvozna cijena
(19)
Oba proizvođača izvoznika u Indiji izvozila su dotični proizvod izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Stoga su izvozne cijene utvrđene na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje trebaju platiti ti nezavisni kupci za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
3.1.3. Usporedba
(20)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(21)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe. Na temelju toga, prilagodbe za razlike u posrednim porezima, troškovima prijevoza, manipulacije i utovara te popratnim troškovima, troškovima pakiranja, troškovima kredita i provizija dodijeljene su prema potrebi i kada je opravdano.
(22)
Oba proizvođača izvoznika su tvrdila da njihovu prodaju jednom od podnositelja pritužbe u Uniji treba zanemariti kod izračuna dampinške marže, s obzirom na to da je ta prodaja ostvarena u značajnim količinama i cijenama koje su strogo ugovorene. Međutim, nema pravnog razloga zašto takav izvoz dotičnog proizvoda treba zanemariti priizračunu dampinga. Stoga su tvrdnje oba proizvođača izvoznika odbačene.
(23)
Oba proizvođača izvoznika su zatražila prilagodbu za konverziju valute tvrdeći da od studenoga 2009. postoji stalno povećanje vrijednosti indijskog rupija (INR) u odnosu na euro (EUR), što bi poremetilo izračune dampinga. Zahtjev se odnosio na prodaju u eurima ostvarenu od siječnja 2010. na dalje i tražilo se da se, za potrebe pretvaranja vrijednosti te prodaje u INR, devizni tečaj iz mjeseca u kojem je napravljena prodaje zamijeni deviznim tečajem od 2 mjeseca ranije. Članak 2. stavak 10. točka (j), doista, predviđa prilagodbu konverzija valuta na temelju određenih okolnosti. Međutim, napominje se da je do povećanja vrijednosti INR-a došlo samo u drugoj polovici RIP-a. Nadalje, napominje se da su oba indijska trgovačka društva stalno povećala svoje cijene prema glavnim kupcima u Uniji tijekom tog razdoblja prema prilično ustaljenom obrascu, te da su se cijene podnositeljâ pritužbe, također, stalno povećavale tijekom druge polovice RIP-a. Stoga nema jasnog dokaza da se povećanje vrijednosti INR-a nije pravovremeno odražavalo u cijenama koje su naplatili indijski proizvođači izvoznici svojim kupcima u EU-u ili da je imalo neprimjereni učinak štete na izračune dampinga. Stoga je zahtjev oba trgovačka društva odbačen.
3.1.4. Dampinška marža
(24)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. osnovne Uredbe dampinške marže za indijske proizvođače izvoznike koji surađuju utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(25)
Na temelju podataka koje su omogućili podnositelj pritužbe i indijski proizvođači izvoznici koji surađuju, te s obzirom na raspoložive statističke podatke, u Indiji ne postoje drugi proizvođači dotičnog proizvoda. Stoga je dampinška marža na području cijele zemlje koju treba utvrditi za Indiju određena na istoj razini kao i najviša marža utvrđena za proizvođača izvoznika koji surađuje.
(26)
Na temelju toga, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Sva ostala trgovačka društva
9,3 %
3.2. Indonezija
3.2.1. Uobičajena vrijednost
(27)
Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti najprije se utvrđivalo za svakog proizvođača izvoznika je li njegov ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s njegovim ukupnim obujmom izvozne prodaje u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, domaća se prodaja smatra reprezentativnom kada ukupni obujam domaće prodaje iznosi najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje dotičnog proizvoda u Uniji. Utvrđeno je da je ukupna prodaja svakog proizvođača izvoznika istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu bila reprezentativna.
(28)
Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavao proizvođač izvoznik na svojem domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dostatno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. osnovne Uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda koji je prodao dotični proizvođač izvoznik na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % njegovog ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju.
(29)
Također se ispitivalo može li se za domaću prodaju svake vrste proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu dotičnog proizvoda tijekom RIP-a.
(30)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena dotične vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.
(31)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
(32)
Kada nije bilo domaće prodaje konkretne vrste proizvoda od strane proizvođača izvoznika, uobičajena vrijednost izračunata je u skladu s člankom 2. stavkom 3. osnovne Uredbe.
(33)
Pri određivanju uobičajene vrijednosti prema članku 2. stavku 3. osnovne Uredbe, iznosi prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti temeljili su se, prema uvodnoj rečenici članka 2. stavka 6. osnovne Uredbe, na stvarnim podacima koji se odnose na proizvodnju i prodaju istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika u uobičajenom tijeku trgovine.
3.2.2. Izvozna cijena
(34)
Proizvođači izvoznici ostvarili su izvoznu prodaju u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava za trgovinu koji se nalaze u Singapuru i u Uniji.
(35)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala izravno nezavisnim kupcima u Uniji ili putem povezanih trgovačkih društava za trgovinu u Singapuru, izvozne cijene utvrđene su na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje treba platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
(36)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava za trgovinu koja se nalaze u Uniji, izvozne cijene utvrđene su na temelju cijene prve ponovne prodaje tih povezanih trgovaca nezavisnim kupcima u Uniji prema članku 2. stavku 9. osnovne Uredbe.
3.2.3. Usporedba
(37)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(38)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe. Na temelju toga, prilagodbe za razlike u posrednim porezima, troškovima prijevoza, manipulacije i utovara te popratnim troškovima, troškovima pakiranja, troškovima kredita i provizija dodijeljene su prema potrebi i kada je opravdano.
(39)
Jedno trgovačko društvo zatražilo je prilagodbu za razlike u fizičkim svojstvima na temelju toga što izvozi ispitani proizvod i u tekućem i u krutom obliku u EU, dok ga prodaje samo u krutom obliku na domaćem tržištu te da su cijene tekućeg oblika niže od cijena krutog oblika ispitanog proizvoda. Međutim, trgovačko društvo nije dostavile podatke o opsegu prilagodbe. Jednostavna usporedba izvoznih cijena krutog i tekućeg oblika ispitanog proizvoda ne može činiti temelj za odobravanje prilagodbe za razlike u fizičkim svojstvima. Štoviše, računovodstveni sustav trgovačkog društva ne omogućava odgovarajuću podjelu razlika u troškovima između proizvoda u krutom i tekućem stanju. Stoga nije bilo pouzdanog načina za izračun moguće prilagodbe i zahtjev je trebalo odbaciti.
(40)
Podnositelji pritužbe dostavili su tvrdnju da su troškovi energije u Indoneziji poremećeni zbog vrlo jeftinih i subvencioniranih cijena energije. Međutim, nisu dostavili nikakve potkrijepljene podatke o tome kako bi takav poremećaj troškova energije korišten za domaću i izvoznu proizvodnju utjecao na izračune dampinga. Tvrdnja je stoga odbačena.
3.2.4. Dampinška marža
(41)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. osnovne Uredbe dampinške marže za indonezijske proizvođače izvoznike koji surađuju utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(42)
Na temelju podataka koje su omogućili podnositelj pritužbe i indonezijski proizvođači izvoznici koji surađuju, te s obzirom na raspoložive statističke podatke, u Indoneziji ne postoje drugi proizvođači dotičnog proizvoda. Stoga je dampinška marža na području cijele zemlje koju treba utvrditi za Indoneziju određena na istoj razini kao i najviša marža utvrđena za proizvođača izvoznika koji surađuje.
(43)
Na toj osnovi, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Sva ostala trgovačka društva
7,6 %
3.3. Malezija
3.3.1. Uobičajena vrijednost
(44)
Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti najprije se utvrđivalo za svakog proizvođača izvoznika je li njegov ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s njegovim ukupnim obujmom izvozne prodaje u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, domaća se prodaja smatra reprezentativnom kada ukupni obujam domaće prodaje iznosi najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje dotičnog proizvoda u Uniji. Utvrđeno je da je ukupna prodaja istovjetnog proizvoda za dva proizvođača izvoznika koji surađuju na domaćem tržištu bila reprezentativna. Za preostalog proizvođača izvoznika nije utvrđena nezavisna domaća prodaja tijekom RIP-a.
(45)
Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavao proizvođač izvoznik na svojem domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dostatno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. osnovne Uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda koji je prodao dotični proizvođač izvoznik na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % njegovog ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju.
(46)
Također se ispitivalo može li se za domaću prodaju svake vrste proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu dotičnog proizvoda tijekom RIP-a.
(47)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena dotične vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to jesu li te prodaje bile profitabilne ili ne.
(48)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
(49)
Kada nije bilo domaće prodaje konkretne vrste proizvoda od strane proizvođača izvoznika, uobičajena vrijednost izračunata je u skladu s člankom 2. stavkom 3. osnovne Uredbe.
(50)
Prilikom određivanja uobičajene vrijednosti prema članku 2. stavku 3. osnovne Uredbe, iznosi prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti temeljili su se, prema uvodnoj rečenici članka 2. stavka 6. osnovne Uredbe, na stvarnim podacima koji se odnose na proizvodnju i prodaju istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika u uobičajenom tijeku trgovine.
(51)
Za proizvođača izvoznika bez domaće prodaje tijekom RIP-a iznosi prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti temeljeni su, prema članku 2. stavku 6. točki (a) osnovne Uredbe, na ponderiranom prosjeku stvarnih iznosa utvrđenih za druga dva proizvođača izvoznika iz ispitnog postupka u pogledu proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda na malezijskom tržištu.
3.3.2. Izvozna cijena
(52)
Proizvođači izvoznici ostvarili su izvoznu prodaju u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava koji se nalaze u Uniji.
(53)
Kada se izvozna prodaja u Uniju izvršavala izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozne su cijene utvrđene na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje je trebalo platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
(54)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, izvozne cijene utvrđene su na temelju cijene prve ponovne prodaje tih povezanih trgovačkih društava nezavisnim kupcima u Uniji prema članku 2. stavku 9. osnovne Uredbe.
3.3.3. Usporedba
(55)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(56)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe. Na temelju toga, prilagodbe za troškove prijevoza, manipulacije utovara i popratne troškove, troškove pakiranja i troškove kredita dodijeljene su prema potrebi i kada je opravdano.
(57)
Jedan malezijski proizvođač izvoznik je tvrdio da je njegovo povezano trgovačko društvo u Uniji de facto izvozni odjel proizvođača. Na temelju toga je trgovačko društvo tvrdilo da bi u slučaju prilagodba za prodajne, opće i administrativne troškove i dobit, prema članku 2. stavku 9. osnovne Uredbe, bilo prevelikih odbitaka kod utvrđivanja cijene franko tvornica. U tom pogledu je utvrđeno da je račune izdalo povezano trgovačko društvo kupcima u Uniji i da je uplate primilo povezano trgovačko društvo od kupaca u Uniji. Nadalje, treba napomenuti da su prodaje od strane povezanog trgovačkog društva uključivale i uvećani iznos. Također, financijski izvještaji trgovca su pokazali da je snosio uobičajene prodajne, opće i administrativne troškove nastale između uvoza i ponovne prodaje. Stoga se čini da povezano trgovačko društvo doista obavlja tipične funkcije uvoznika. Na temelju toga zahtjev trgovačkog društva je odbačen.
(58)
Podnositelji pritužbe su u pogledu Malezije dostavili istu tvrdnju koja se odnosi na troškove energije navedene u uvodnoj izjavi 40. za Indoneziju. Stoga se ova tvrdnja odbacuje zbog istih razloga.
3.3.4. Dampinška marža
(59)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. osnovne Uredbe dampinške marže za malezijske proizvođače izvoznike koji surađuju utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(60)
Na temelju podataka koje su omogućili podnositelj pritužbe i malezijski proizvođači izvoznici koji surađuju, te s obzirom na raspoložive statističke podatke, u Maleziji ne postoje drugi proizvođači dotičnog proizvoda. Stoga je dampinška marža na području cijele zemlje koju treba utvrditi za Maleziju određena na istoj razini kao i najviša marža utvrđena za proizvođača izvoznika koji surađuje.
(61)
Na toj osnovi, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Sva ostala trgovačka društva
13,8 %
4. ŠTETA
4.1. Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije
(62)
Tijekom RIP-a, istovjetni proizvod proizvodila su dva poznata i još nekoliko vrlo malih proizvođača iz Unije. Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije. Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na između 400 000 i 500 000 tona tijekom RIP-a. Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju Unije predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. osnovne Uredbe.
(63)
Neke zainteresirane stranke tvrdile su da jednog od podnositelja pritužbe ne treba smatrati dijelom industrije Unije, jer je trgovačko društvo uvozilo dotični proizvod tijekom RIP-a. Međutim, potvrđeno je da je postotak uvezenog proizvoda od strane tog trgovačkog društva iz dotičnih zemalja tijekom RIP-a bio relativno nizak te stoga nije bio bitan u usporedbi s njegovom proizvodnjom istovjetnog proizvoda. Nadalje, taj je uvoz bio uglavnom privremene prirode. Stoga se može potvrditi da je temeljna djelatnost tog trgovačkog društva proizvodnja i prodaja istovjetnog proizvoda u EU-u, a njegov glavni interes je interes proizvođača iz Unije. Kao posljedica toga, privremeno se utvrđuje da ta tvrdnja nije opravdana.
4.2. Potrošnja Unije
(64)
Potrošnja je utvrđena na temelju ukupne prodaje industrije Unije na tržištu Unije, vlastite upotrebe i ukupnog uvoza (prema podacima Eurostata). S obzirom na to da podaci Eurostata uključuju i neke proizvode koji nisu dotični proizvod, napravljene su odgovarajuće prilagodbe. Podaci su izraženi u indeksima (2007. = 100) kako bi se zadržala povjerljivost.
Potrošnja Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
tone
100
102
97
102
godišnji Δ%
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Izvor: Eurostat, podaci iz pritužbe i odgovora na upitnik.
(65)
Potrošnja Unije blago se povećala za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Najprije se od 2007. do 2008. potrošnja povećala za 2,2 %, nakon čega je slijedio pad od 2008. do 2009. za 4,8 %. Od 2009. do kraja RIP-a se potrošnja oporavila za 4,6 %.
(66)
Gospodarski pad doprinio je smanjenju potrošnje od 2008., tijekom kojeg su korisnici dotičnog proizvoda zabilježili pad potražnje za svojim proizvodima. Na početku RIP-a se stanje na tržištu počelo blago poboljšavati, što je dovelo do povećanja potražnje za dotičnim proizvodom u usporedbi s prvom polovicom 2009.
4.3. Uvoz u Uniju iz dotičnih zemalja
4.3.1. Kumulacija
(67)
Komisija je razmatrala treba li učinak dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja ocijeniti kumulativno na temelju kriterija određenih člankom 3. stavkom 4. osnovne Uredbe. Ovaj članak navodi da ako se nad uvozom iz dvije ili više zemalja istodobno provodi antidampinški ispitni postupak, učinci takvih uvoza kumulativno se ocjenjuju jedino ako je utvrđeno da (a) dampinška marža utvrđena u odnosu na uvoze iz svake od zemalja pojedinačno viša je od de minimis marže definirane u članku 9. stavku 3. osnovne Uredbe i da obujam uvoza iz svake od zemalja nije zanemariv i (b) kumulativna procjena učinaka uvoza primjerena je s obzirom na uvjete konkurencije između uvoznih proizvoda i uvjete konkurencije između uvoznih proizvoda i istovjetnih proizvoda Zajednice.
(68)
Dampinške marže utvrđena u odnosu na uvoz iz svake od dotičnih zemalja viša je od de minimis marže definirane u članku 9. stavku 3., tj. 2 % izvoznih cijena, a obujam uvoza iz svake od dotičnih zemalja je iznad praga od 1 % tržišnog udjela određenog člankom 5. stavkom 7. osnovne Uredbe.
(69)
Ispitni je postupak pokazao da su konkurentski uvjeti između dampinških uvoza i između dampinškog uvoza i istovjetnog proizvoda bili slični. Utvrđeno je da su prosječne uvozne cijene iz svih dotičnih zemalja pale tijekom razmatranog razdoblje i slijedile su isti trend. Nadalje, uvozni ispitani proizvod iz dotičnih zemalja bio je istovjetan u svakom pogledu, zamjenjiv je i stavlja se na tržištu u Uniji putem usporedivih prodajnih kanala te pod sličnim uvjetima prodaje i stoga je konkurentan međusobno i s ispitanim proizvodom koji se proizvodi u Uniji.
(70)
Na temelju toga, privremeno se zaključeno da su svi uvjeti kumulacije ispunjeni te, u skladu s tim, učinke dampinškog uvoza podrijetlom iz dotičnih zemalja treba procijeniti zajedno za potrebe analize štete.
4.3.2. Obujam, cijena i tržišni udjel dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja
Uvoz iz dotičnih zemalja
2007.
2008.
2009.
RIP
Tone
112 523
177 286
165 386
176 279
Indeks: 2007 = 100
100
158
147
157
Godišnji Δ%
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Tržišni udjel
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
154
151
154
Godišnji Δ%
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Prosječna cijena u EUR/tona
942
1 017
837
882
Indeks: 2007 = 100
100
108
89
94
Godišnji Δ%
-8 %
-18 %
5 %
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik.
(71)
Obujam uvoza iz dotičnih zemalja povećao se značajno za 57 % tijekom razmatranog razdoblja. Najveće povećanje dogodilo se između 2007. i 2008., kada se uvoz povećao za 58 %. Uvoz se zatim blago smanjio 2009., a zatim se ponovno povećao tijekom RIP-a na razinu iz 2008.
(72)
Prosječne cijene uvoza iz dotičnih zemalja jako su se razlikovale tijekom razmatranog razdoblja te su ukupno odražavale pad od 6 %. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja su prosječne cijene uvoza iz dotičnih zemalja uvijek bile niže od cijena ostatka svijeta i industrije Unije, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela uz dotičnih zemalja.
(73)
Tržišni udjel iz dotičnih zemalja povećao se značajno za 54 % tijekom razmatranog razdoblja. Najveće povećanje dogodilo se između 2007. i 2008. Uvoz se blago smanjio tijekom gospodarske krize, što je dovelo do smanjenja tržišnog udjela dotičnih zemalja za 2 % između 2008. i 2009., ali se onda do kraja razmatranog razdoblja njegov tržišni udjel povećao.
4.3.2.1. Sniženje cijena
(74)
Za potrebe analize sniženja cijena, ponderirane prosječne prodajne cijene prema vrsti proizvoda industrije Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijene franko tvornice, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja koje su naplaćene prvom neovisnom kupcu na tržištu Unije, a koje su utvrđene na temelju vrijednosti CIF uz odgovarajuće prilagodbe za postojeće carinske pristojbe i troškove nakon uvoza. Usporedba cijena napravljena je za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođenih prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultati usporedbe, kada se izraze kao postotak prodajnih cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. pokazali su značajne marže sniženja cijena (do 16 %). Te marže sniženja cijena ukazuju na pritisak uvoza iz dotičnih zemalja na cijene na tržištu Unije.
(75)
Marže sniženja cijena za dotične zemlje iznosile su kako slijedi:
Zemlja
Marža sniženja cijena
Indija
od - 0,5 do 16 %
Indonezija
od - 12,1 do - 3,2 %
Malezija
od - 10,4 do 15,1 %
4.4. Gospodarsko stanje industrije Unije (3)
4.4.1. Uvodne napomene
(76)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne Uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja za ocjenu stanja industrije Unije od 2007. do kraja RIP-a.
4.4.2. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Proizvodnja industrije Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
90
77
83
Kapacitet industrije Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
109
103
98
Iskorištenost kapaciteta
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
83
75
85
Izvor: odgovori na upitnik.
(77)
Proizvodnja Unije se od 2007. do 2009. značajno smanjila za 23 %, a zatim se blago povećala između 2009. i kraja RIP-a, što je dovelo do ukupnog smanjenja od 17 % tijekom razmatranog razdoblja. Treba napomenuti da, iako se potrošnja Unije smanjila za otprilike 5 % između 2008. i 2009., proizvodnja industrije pala je još više, za 15 % te nije imala koristi od oporavka potrošnje Unije zabilježenog tijekom RIP-a.
(78)
Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za otprilike 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon povećanja od oko 9 % 2008., kapacitet se smanjih sljedećih godina, što je dovelo do ukupnog smanjenja od 2 % tijekom razmatranog razdoblja.
(79)
Međutim, u skladu sa smanjenjem obujma proizvodnje, iskorištenost raspoloživog kapaciteta smanjila se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja. Najveći pad dogodio se 2009., tijekom opće gospodarske krize, a zatim se stanje blago poboljšalo tijekom RIP-a.
4.4.3. Prodaja i tržišni udjel
(80)
Podaci o prodaji prikazani u donjoj tablici odnose se na obujam prodaje i njezinu vrijednost prema prvom nepovezanom kupcu na tržištu Unije.
Obujam prodaje nepovezanim kupcima u EU-u
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
85
79
82
Godišnji Δ%
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Vrijednost prodaje prema nepovezanim kupcima u EU-u (EUR)
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007 = 100
100
102
85
88
Godišnji Δ%
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Tržišni udjel industrije Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007. = 100
100
88
87
88
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik.
(81)
Obujam prodaje i tržišni udjel smanjili su se za između 2007. i RIP-a za 18 %, odnosno 12 %. Na početku razmatranog razdoblja, odnosno od 2007. do 2008., obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 15 % i izgubio 12 % tržišnog udjela unatoč povećanju potrošnje Unije. Potrošnja Unije se smanjila 2009., što je dovelo do daljnjeg gubitka obujma prodaje industrije Unije od 6,5 %. Prodaja Unije se blago povećala tijekom RIP-a, u skladu s povećanom potrošnjom Unije. Međutim, tržišni udjel je ostao stabilan od 2008. do kraja RIP-a.
4.4.4. Prosječne jedinične cijene industrije Unije
Jedinična cijena, prodaja u EU-u nepovezanim strankama
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007. = 100
100
120
107
107
Godišnji Δ%
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Izvor: odgovori na upitnik.
(82)
Cijene su se od 2007. do 2008. značajno povećale za 20 %. Treba napomenuti da su proizvođači izvoznici, također, povećali svoje cijene tijekom tog razdoblja, iako puno manje od industrije Unije.
(83)
Industrija Unije je 2009. morala smanjiti cijene kako bi odgovorila na pritisak povećanog uvoza iz dotičnih zemalja. Uvoz iz tih zemalja povećao se 2008. za 57 %, a njihove cijene bile su značajno niže od cijena industrije Unije. Međutim, industrija Unije nije mogla smanjiti svoje cijene na istu razinu kao i proizvođači izvoznici.
(84)
Tijekom RIP-a je industrija Unije zadržala cijene na razini iz 2009., što je dovelo do ukupnog povećanja cijena tijekom razmatranog razdoblja od 7 %.
4.4.5. Zalihe
(85)
Razine zaliha industrije Unije su se smanjile za 33 % tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su se između 2008. i RIP-a razine zaliha značajno smanjile za 51 %.
Završne zalihe industrije Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007.=100
100
128
86
67
Godišnji Δ%
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Zalihe u odnosu na proizvodnju
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Izvor: odgovori na upitnik.
4.4.6. Zaposlenost, plaće i produktivnost
Zaposlenost industrije Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupno zaposlenika u području dotičnog proizvoda (tihi proizvođači)
Indeks: 2007. = 100
100
97
91
87
Prosječne plaće po zaposleniku (EUR)
2007. = 100
100
102
101
106
Produktivnost (jedinica po zaposleniku)
Indeks: 2007. = 100
100
93
85
96
Izvor: odgovori na upitnik.
(86)
Zbog aktivnosti smanjenja broja radnika u industriji Unije, broj zaposlenika smanjio se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja. Troškovi rada po zaposleniku blago su se povećali za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. To se smatra prirodnim povećanjem i manje je od stope inflacije tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.7. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
Profitabilnost prodaje u EU-u prema nepovezanim stankama
2007.
2008.
2009.
RIP
% neto gubitka/promet
Indeks: 2007. = 100
100
76
408
236
Negativni novčani tok industrije Unije (EUR)
Indeks: 2007. = 100
100
- 249
1 178
439
Novčani tok u % prodaje u EU-u nepovezanim strankama
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Indeks: 2007.=100
100
- 285
1 899
609
Ulaganja industrije Unije (EUR)
Indeks: 2007. = 100
100
56
68
65
Godišnji Δ%
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Negativni povrat ulaganja industrije Unije (EUR)
Indeks: 2007. = 100
100
136
510
320
Izvor: Odgovori na upitnik.
(87)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je izražavanjem neto-dobiti (u ovom slučaju gubitka) od prodaje istovjetnog proizvoda prije oporezivanja u postocima prometa kod te prodaje. Utvrđeno je da je profitabilnost industrije Unije negativna od početka razmatranog razdoblja 2007., a tijekom razmatranog razdoblja gubitci su se značajno povećali. Nakon smanjenja 2008. gubitci su se ponovno značajno povećali 2009., odnosno tijekom opće gospodarske krize. Međutim, gospodarski oporavak zabilježen tijekom RIP-a omogućio je industriji Unije smanjenje gubitaka u pogledu prometa, no još uvijek je ostao daleko od povratka na pozitivne razine dobiti.
(88)
Trend koji je pokazao novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti, u velikoj mjeri odražava razvoj profitabilnosti. Novčani tok je bio negativan 2007. i pokazuje znatan pad tijekom razmatranog razdoblja. Isto se može komentirati i za povrat ulaganja koji je pokazao sličan negativni razvoj u skladu s negativnim rezultatima koje je ostvarila industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(89)
Nastavno na gore navedeno, sposobnost ulaganja industrije Unije postala je ograničena, s obzirom na to da se novčani tok znatno pogoršao tijekom razmatranog razdoblja. Kao posljedica toga, ulaganja su pala za otprilike 35 % tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.8. Rast
(90)
Potrošnja Unije ostala je prilično stabilna tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, obujam prodaje i tržišni udjel industrije Unije smanjili su se tijekom tog razdoblja za 18 %, odnosno 12 %.
4.4.9. Visina stvarne dampinške marže
(91)
S obzirom na obujam, tržišni udjel i cijene dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja, učinak stvarnih dampinških marža na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
4.5. Zaključak o šteti
(92)
Ispitni postupak je pokazao da se većina pokazatelja štete, kao što su proizvodnja (- 17 %), iskorištenost kapaciteta (- 13 %), obujam prodaje (- 18 %), tržišni udjel (- 12 %) i zaposlenost (- 14 %) pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, pokazatelji štete vezani za financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok i profitabilnost, bili su ozbiljno pogođeni. To znači da je sposobnost industrije Unije da prikupi kapital također bila narušena, posebno tijekom RIP-a.
(93)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne Uredbe.
5. UZROČNOST
5.1. Uvod
(94)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. osnovne Uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja prouzročio štetu industriji Uniji u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli prouzročiti štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su prouzročiti ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
5.2. Učinak dampinškog uvoza
(95)
Ispitni postupak je pokazao da je potrošnja Unije ostala prilično stabilna tijekom razmatranog razdoblja, dok se dampinški uvoz iz dotičnih zemalja prema obujmu značajno povećao, tj. za 57 %.
(96)
Dampinški uvoz iz dotičnih zemalja izvršio je pritisak na industriju Unije, posebno 2008., kada se taj uvoz povećao za 58 %. Te godine su cijene iz dotičnih zemalja, prema podacima Eurostata, bile puno manje od cijena industrije Unije. To je dovelo do gubitka tržišnog udjela industrije Unije od oko 12 %, dok su dotične zemlje povećale svoj tržišni udjel za 54 %.
(97)
Kako bi odgovorila na taj pritisak, industrija Unije je smanjila svoje cijene 2009. Iako se obujam uvoza iz dotičnih zemalja smanjio (- 6,7 %), u skladu s gospodarskim padom i smanjenjem tržišta EU-a, uvozne cijene smanjile su se više od cijena industrije Unije i to je onemogućilo industriji Unije povratak izgubljenog tržišnog udjela.
(98)
Tijekom RIP-a je industrija Unije morala dodatno smanjiti svoje cijene, pri čemu je sniženje cijena iz dotičnih zemalja, na temelju provjerenih podataka o izvozu, i dalje iznosilo 3 %. Obujam (+ 4,3 %) i vrijednost (+ 3,9 %) prodaje industrije Unije su se blago oporavili, ali, iako se razlika u cijeni u pogledu uvozne cijene dotičnih zemalja smanjila, industrija Unije nije mogla iskoristiti oporavak potrošnje te je njezin tržišni udjel ostao nepromijenjen. U međuvremenu je uvoz iz dotičnih zemalja zabilježio dodatno povećanje obujma (6,6 %) i tržišnog udjela (2 %) tijekom RIP-a.
5.3. Učinak ostalih čimbenika
(99)
Ostali čimbenici koji su ispitani u kontekstu uzročnosti su uvoz iz ostalih zemalja, realizacija izvoza industrije Unije i učinak gospodarske krize.
5.3.1. Uvoz iz ostalih zemalja (ostatak svijeta - OS)
Obujam uvoza OS-a (Eurostat)
2007.
2008.
2009.
RIP
tone
32 874
31 446
38 295
30 495
Indeks: 2007.=100
100
96
116
93
Godišnji Δ%
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Tržišni udjel OS-a
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007.=100
100
94
120
91
Godišnji Δ%
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Prosječna cijena OS-a u EUR/tona (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Indeks: 2007.=100
100
112
93
92
Godišnji Δ%
12 %
-17 %
-1 %
Izvor: Eurostat.
(100)
Na temelju podataka Eurostata, obujam uvoza ispitanog proizvoda u Uniju koji je podrijetlom iz trećih zemalja na koje se ne odnosi ovaj ispitni postupak smanjio se za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajući tržišni udjel tih zemalja, također, se smanjio za 9 %.
(101)
Prosječne cijene tog uvoza bile su više od cijena proizvođača izvoznika u dotičnim zemljama pa i onih industrije Unije.
(102)
Na temelju navedenog, privremeno se zaključilo da uvoz iz tih trećih zemalja nije doprinio materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
5.3.2. Realizacija izvoza industrije Unije
Obujam prodaje izvoza nepovezanim strankama
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007.=100
100
38
52
45
Godišnji Δ%
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Vrijednost prodaje izvoza nepovezanim strankama
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007.=100
100
78
74
76
Godišnji Δ%
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Jedinična cijena, izvozna prodaja nepovezanim strankama
2007.
2008.
2009.
RIP
Indeks: 2007.=100
100
208
142
171
Godišnji Δ%
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
Obujam izvozne prodaje industrije Unije smanjio se za 55 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, učinak tog smanjenja djelomično je nadoknađen činjenicom da se prosječna jedinična prodajna cijena povećala za 71 % tijekom istog razdoblja, što je ograničilo smanjenje vrijednosti izvozne prodaje na 24 %. To je, zajedno s činjenicom da je izvozna prodaja činila samo 5 % ukupne prodaje tijekom RIP-a, dovelo do privremenog zaključka da realizacija izvoza nije čimbenik koji prekida uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i uvoza iz dotičnih zemalja.
5.3.3. Utjecaj gospodarske krize
(104)
Gospodarska kriza doprinijela je smanjenju potrošnje u Uniji i pritisku na cijene. Smanjenje razine potražnje za ispitanim proizvodom dovelo je do smanjenja proizvodnje industrije Unije i djelomično doprinijelo padu prodajnih cijena.
(105)
U uobičajenim gospodarskim uvjetima te kod izostanka jačeg pritiska na cijene i povećanih razina dampinškog uvoza, industrija Unije mogla se suočiti s poteškoćama u suočavanju sa smanjenjem potrošnje i povećanjem fiksnih jediničnih troškova zbog smanjene iskorištenosti kapaciteta s kojima se suočila između 2007. i RIP-a. Međutim, dampinški uvoz pojačao je utjecaj gospodarskog pada i onemogućio prodaju iznad proizvodne cijene.
(106)
Na temelju gore navedenog se čini da je smanjenje potražnje u Uniji povezane s gospodarskom krizom doprinijelo šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, smatra se da time nije prekinuta uzročno-posljedična veza utvrđena u odnosi na jeftini dampinški uvoz iz dotičnih zemalja.
5.4. Zaključak o uzročnosti
(107)
Gornja analiza je pokazala da se bitno povećao obujam i tržišni udjel jeftinog dampinškog uvoza podrijetlom iz dotičnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, utvrđeno je da je taj uvoz ostvaren po dampinškim cijenama koje su bile niže od cijena koje naplaćuje industrija Unije na tržištu Unije za slične vrste proizvoda.
(108)
To povećanje obujma i tržišnog udjela jeftinog dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja odvijalo se istodobno s općim i stalnim smanjenjem potrošnje u Uniji tijekom razdoblja između, ali i s negativnim razvojem tržišnog udjela industrije Unije u istom razdoblju. Nadalje, počevši od 2008. s ukupnim gospodarskim padom i smanjenjem potrošnje Unije, izvoznici iz dotičnih zemalja uspjeli su zadržati svoj tržišni udjel smanjenjem cijena, pri čemu su i dalje snižavali cijene Unije. Istodobno je uočen daljnji negativni razvoj tržišnog udjela industrije Unije i glavnih pokazatelja njezinog gospodarskog stanja. Naime, tijekom razmatranog razdoblja val jeftinog dampinškog izvoza iz Indije, Indonezije i Malezije koji je neprestano snižavao cijene industrije Unije, doveo je do pada profitabilnosti industrije Unije, što je za posljedicu imalo teške gubitke tijekom RIP-a.
(109)
Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici naočigled nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(110)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, privremeno je zaključeno da je dampinški uvoz iz Indije, Indonezije i Malezije prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. osnovne Uredbe.
6. INTERES UNIJE
6.1. Uvodna napomena
(111)
U skladu s člankom 21. osnovne Uredbe, ispitalo se postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom uvozu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje mjera nije bilo u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika dotičnog proizvoda.
6.2. Industrija Unije
(112)
Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz Indije, Indonezije i Malezije. Podsjeća se da je većina pokazatelja štete pokazala negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Posebno pokazatelji štete vezani za financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok, povrat ulaganja i profitabilnost bili su ozbiljno pogođeni. U slučaju izostanka mjera daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim.
(113)
Očekuje se da će uvođenje privremenih antidampinških pristojba vratiti djelotvorne uvjete trgovine na tržište Unije i time omogućiti industriji Unije da uskladi svoje cijene ispitanog proizvoda kako bi odrazila troškove različitih komponenata i tržišne uvjete. Može se očekivati da bi uvođenje privremenih mjera industriji Unije omogućilo povratak barem dijela tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz daljnji pozitivni učinak na njezino financijsko stanje i profitabilnost.
(114)
Stoga je zaključeno da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera na uvoz ispitanog proizvoda podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije bilo u interesu industrije Unije.
6.3. Uvoznici
(115)
Upitnici su poslani na 21 uvoznika u Uniji. Samo su dva uvoznika surađivala u ispitnom postupku. Oba se nalaze u Ujedinjenoj Kraljevini i zajedno predstavljaju 0,3 % ukupnog uvoza iz dotičnih zemalja tijekom RIP-a. Posjet je obavljen samo kod većeg od dva uvoznika. Međutim, na licu mjesta je taj uvoznik odbio dati pristup svojim financijskim izvještajima te se, stoga, odgovarajući podaci nisu mogli provjeriti. Međutim, bilo je jasno da, iako bi uvođenje antidampinških mjera značilo veće troškove za to trgovačko društvo, to ne bi predstavljalo vrlo ozbiljne probleme za njegovo poslovanje, čak i s istim kupcima ili, prema potrebi, kod promjene područja poslovanja.
(116)
Na temelju raspoloživih podataka, zaključeno je da, iako bi uvođenje privremenih antidampinških mjera negativno utjecalo na gore navedenog uvoznika, taj bi uvoznik trebao moći prenijeti barem dio povećanja troškova na svoje kupce i/ili promijeniti izvore nabave. Uvođenje privremenih mjera stoga ne bi trebalo imati značajan negativni učinak na uvoznike.
6.4. Korisnici
(117)
Korisnici ispitanog proizvoda iskazali su veliki interes u ovom slučaju. Od 97 kontaktiranih korisnika, 21 je surađivao u ispitnom postupku. Ti suradnici koji su surađivali predstavljali su oko 25 % uvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a. Ta trgovačka društva nalaze se u cijeloj Uniji i prisutna su u sektorima koji se odnose na osobnu njegu, kućanske proizvode i industrijske deterdžente.
(118)
Od 21 trgovačko društva, posjećeno je 5 društava koja predstavljaju 18 % ukupnog uvoza ispitanog proizvoda u EU iz dotičnih zemalja tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju provjerenih podataka, čini se da je udjel ispitanog proizvoda u troškovima tih trgovačkih društava značajan i iznosi između 10 % i 20 %, ovisno o konačno proizvodu.
(119)
Za tri od pet posjećenih trgovačkih društava, oko 15 % svih zaposlenika radi u sektorima koji koriste dotični proizvod. U jednom trgovačkom društvu postotak iznosi oko 70 %, dok za ostale nije bilo moguće dobiti te podatke zbog složene strukture trgovačkog društva i različitih proizvoda.
(120)
Za razdoblje ispitnog postupka, prosječni udjel poslovanja u kojem se koristi ispitani proizvod u odnosu na ukupno poslovanje, za posjećena trgovačka društva iznosi 22 %, dok je prosječna profitna marža u tom poslovanju oko 6 %. Na temelju toga i s obzirom na relativno nisku razinu predloženih mjera, procijenjeno je da je ukupni učinak privremenih antidampinških mjera na uvoz iz dotičnih zemalja prilično ograničen. Neki korisnici su tvrdili da bi uvođenje antidampinških mjera stvorilo probleme vezane uz raspoloživost ispitanog proizvoda u Uniji, s obzirom na to da u Uniji postoje samo dva velika proizvođača i da potražnja za ispitanim proizvodom raste. Međutim, treba napomenuti da relativno niska razina predloženih mjera ne smije isključiti mogućnost uvoza ispitanog proizvoda iz dotičnih zemalja. Nadalje, dva proizvođača iz Unije nisu proizvodila u punom kapacitetu tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, uvoz je uvijek moguće ostvariti i iz ostalih trećih zemalja koje ne podliježu mjerama. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(121)
Uzimajući u obzir navedeno, čak i ako je vjerojatno da bi mjere na uvoz iz dotičnih zemalja negativno utjecale na većinu korisnika, čini se da je ukupan utjecaj ograničen. Stoga je privremeno zaključeno da, na temelju dostupnih podataka, učinak antidampinških mjera na uvoz ispitanog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja neće imati značajan negativan učinak na korisnike dotičnog proizvoda.
6.5. Zaključak o interesu unije
(122)
S obzirom na navedeno, privremeno se zaključilo da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz ispitanog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja.
7. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(123)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
7.1. Razina uklanjanja štete
(124)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(125)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
(126)
Stoga je razina uklanjanja štete izračunata na temelju usporedbe prosječne cijene dampinškog uvoza i ciljne cijene industrije Unije. Ciljna cijena je utvrđena izračunavanjem prodajne cijene industrije Unije na razini isplativosti (s obzirom na to da je tijekom RIP-a ostvarila gubitke) i dodavanjem ciljne profitne marže toj prodajnoj cijeni. Industrija Unije je tvrdila da bi ciljna profitna marža od 15 % bila primjerena, no to nije mogla potkrijepiti. Stoga je ciljna profitna marža privremeno određena na 7,7 %, što odgovara zadnjoj profitnoj marži koju je ostvario jedan od podnositelja pritužbe u zadnjoj profitabilnoj godine prije razmatranog razdoblja.
(127)
Prosječna marža sniženja cijena određena je na 24,2 % za Indiju, 9,1 % za Indoneziju i 25,7 % za Maleziju.
7.2. Privremene mjere
(128)
U svjetlu gore navedenog i prema članku 7. stavku 2. osnovne Uredbe, smatra se da privremenu antidampinšku pristojbu treba uvesti na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije na utvrđenoj razini dampinga ili razini uklanjanja štete, ovisno o tome koja je niža, u skladu s pravilom niže pristojbe. Samo su u jednom slučaju stope privremene antidampinške pristojbe temeljene na dampinškoj marži.
(129)
Na temelju navedenog, predložene su stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, kako slijedi:
Zemlja
Trgovačko društvo
Privremena stopa antidampinške pristojbe %
Indija
VVF Limited
4,8
Sva ostala trgovačka društva
9,3
Indonezija
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Sva ostala trgovačka društva
7,6
Malezija
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Sva ostala trgovačka društva
13,8
(130)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te carinske stope (za razliku od carine koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda koji su podrijetlom iz dotičnih zemalja i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(131)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena tih stopa antidampinških pristojba za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (4) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
(132)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(133)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz zasićenih masnih alkohola s ugljikovim lancem dužine C8, C10, C12, C14, C16 ili C18 (ne uključujući razgranate izomere), uključujući zasićene masne alkohole jedne frakcije (dalje u tekstu „čista frakcija” ili „single cuts”) i mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (uobičajeno kategorizirane kao C8-C10), mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (uobičajeno kategorizirane kao C12-C14) i mješavine koje uglavnom sadrže kombinaciju ugljikovih lanaca dužina C16-C18, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 i ex 3823 70 00 (oznake TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 i 3823700091), podrijetlom iz Indije, Indonezije i Malezije
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Privremena stopa antidampinške pristojbe %
Dodatna oznaka TARIC
Indija
VVF Ltd, Taloja, Maharashtra
4,8
B110
Sva ostala trgovačka društva
9,3
B999
Indonezija
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Sva ostala trgovačka društva
7,6
B999
Malezija
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Sva ostala trgovačka društva
13,8
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od 1 mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
Prema članku 21. stavku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od 1 mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od 6 mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 10. svibnja 2011.