KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 699/2012
af 30. juli 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Rusland og Tyrkiet
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Indledning
(1)
Den 1. november 2011 offentliggjorde Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Rusland og Tyrkiet (»de pågældende lande«).
(2)
Proceduren blev indledt ved en klage indgivet den 20. september 2011 af Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (»klagerne«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde mere end 40 %, af den samlede produktion i Unionen af visse rørfittings af jern og stål. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter, repræsentanter for det pågældende land, kendte importører og kendte brugere om procedurens indledning. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en mundtlig høring inden for fristen i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
a) Stikprøveudtagning af EU-producenter
(5)
På baggrund af det tilsyneladende store antal EU-producenter blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for stikprøveudtagning for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17.
(6)
Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenterne. Denne stikprøve bestod af tre virksomheder ud af de 22 EU-producenter, om hvem man vidste, at de producerede samme vare inden undersøgelsens indledning.
(7)
Stikprøven blev udtaget ud fra den salgs- og produktionsmængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for fristen. De stikprøveudvalgte EU-producenter har hjemsted i fire medlemsstater og tegner sig for 48 % af det samlede EU-salg fra alle EU-producenter og for 64 % af de producenter, der gav sig til kende. Ingen af de interesserede parter gjorde indsigelse mod den foreslåede stikprøve.
b) Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(8)
På grund af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1.10.2010-30.9.2011).
(9)
Ud af de 38 ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som Kommissionen kontaktede, besvarede kun fem virksomheder stikprøvespørgsmålene inden fristens udløb. En virksomhed viste sig snarere at være en bruger end en importør. Det blev derfor ikke anset for nødvendigt med en stikprøveudtagning, og spørgeskemaerne blev sendt til de fire importører, som gav sig til kende. I sidste ende var der kun to importører, der besvarede spørgeskemaet og samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen.
c) Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(10)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i givet fald udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1.10.2010-30.9.2011). Myndighederne i de pågældende lande blev også hørt.
(11)
For så vidt angår Rusland var der ingen eksporterende producenter, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Med hensyn til de tyrkiske eksporterende producenter var der tre virksomheder, der gav sig til kende, og derfor besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt med stikprøveudtagning for Tyrkiet. De tre samarbejdsvillige tyrkiske virksomheder tegner sig for størstedelen af den tyrkiske eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
d) Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(12)
For at gennemføre analysen sendte Kommissionen spørgeskemaer til alle tre samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producenter og til de stikprøveudvalgte EU-producenter og de samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere.
(13)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra alle de tre samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producenter, alle stikprøveudvalgte EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og fire brugere.
(14)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Eksporterende producenter i Tyrkiet
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Tyrkiet
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Tyrkiet
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Tyrkiet
EU-producenter
-
ERNE Fittings, Schlinz, Østrig
-
Virgilio Cena & Figli S.p.A, Brescia, Italien.
3. Undersøgelsesperiode
(15)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2010 til 30. september 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
4. Gældende foranstaltninger over for andre tredjelande
(16)
Der er indført antidumpingforanstaltninger over for importen af visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Malaysia, Folkerepublikken Kina, Republikken Korea og Thailand, og efter omgåelsespraksis også over for visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, afsendt fra Indonesien, Sri Lanka, Filippinerne og Taiwan (med visse undtagelser) (3). De lande, der er nævnt i foregående sætning, omtales herefter som »lande, der er underlagt antidumpingforanstaltninger«.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(17)
Den pågældende vare er rørfittings (ikke støbte fittings, flanger og fittings med gevind) af jern eller stål (ikke rustfrit stål), med største udvendige diameter på 609,6 mm og derunder, af den art der anvendes til stuksvejsning eller andre formål i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 og ex 7307 99 80 (»den pågældende vare«).
(18)
I produktionsprocessen anvendes sømløse eller svejsede stålrør til produktion af albuer, reduktionsrør og t-formede fittings, hvorimod der til produktionen af hætter normalt anvendes stålplader som råvarer. Albuer og reduktionsrør fremstilles ved at skære, forme, bøje og reducere. De t-formede fittings fremstilles ved anvendelse af vandtryk, og hætterne fremstilles ved at forme tynde og lidt tykkere plader. Dernæst bliver de normalt affaset og sandblæst, inden de pakkes. I visse tilfælde galvaniseres varen også. Alle slags varer har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål.
(19)
Rørfittings benyttes hovedsagelig i den petrokemiske industri og bygge- og anlægsbranchen, inden for energiproduktion, til skibsbygning og i industrielle installationer. De anvendes til at forbinde rør med hinanden i alle ovennævnte anvendelser.
2. Samme vare
(20)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og visse rørfittings af jern og stål, der sælges på hjemmemarkedet i de pågældende lande, samt visse rørfittings af jern og stål, som sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Rusland
(21)
Som nævnt i betragtning 11 var der ingen russisk eksporterende producent, som samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Følgelig blev dumpingberegningerne for Rusland foretaget på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 som forklaret nedenfor.
1.1. Normal værdi
(22)
På grund af det manglende samarbejde fra de russiske eksporterende producenters side blev den normale værdi for Rusland beregnet ud fra de foreliggende faktiske oplysninger.
(23)
Der erindres om, at klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med den russiske import af den pågældende vare. Den beregning, der førte til dette bevis, var baseret på en beregnet normalværdi for Rusland som følge af manglen på nærmere oplysninger. Med henblik på at fastsætte en mere præcis normal værdi besluttede Kommissionen ikke desto mindre midlertidigt, at den normale værdi for Rusland skulle beregnes ud fra oplysninger, der var opnået under undersøgelsen hos de tyrkiske eksporterende producenter, som anvender russiske sømløse rør af jern eller stål som bestanddel i produktionen af den pågældende vare. Rent faktisk udgør råvareomkostningerne størstedelen af omkostningerne i forbindelse med den pågældende vare, og derfor blev denne metode anset for at være den mest fornuftige til fastsættelsen af den normale værdi for Rusland på basis af de foreliggende faktiske oplysninger.
(24)
Den normale værdi for Rusland blev således beregnet ved at fastsætte den vejede gennemsnitlige normale værdi for de samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producenter, som køber en del af deres råvarer fra Rusland.
(25)
Det er vigtigt at bemærke, at den deraf resulterende normale værdi blev fastsat for den varetype (albuer), der udgør den højeste importmængde, frem for alle former for den pågældende vare for således at opnå en repræsentativ sammenligning med eksportprisen (jf. de følgende betragtninger).
1.2. Eksportpris
(26)
Da der manglede en mere nøjagtig prisoplysning, blev eksportprisen for importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland fastsat ud fra Eurostat-importoplysninger. I betragtning af de mange forskellige produktsammensætninger, der var opført under visse KN-koder, blev eksportprisen fastsat ved at begrænse anvendelsen af Eurostat-oplysninger til den varetype (albuer), der udgør den højeste importmængde, som anses for at være repræsentativ for alle de pågældende varer. Eksportprisen var således baseret på KN-kode 7307 93 11.
(27)
Det var nødvendigt at tilpasse ovennævnte Eurostat-importoplysninger, da visse importtransaktioner fra Rusland til Bulgarien, Estland og Litauen indeholdt forkerte erklæringer sandsynligvis på grund af forkerte vareklassifikationer. Disse transaktioner blev udpeget ved at anvende de importstatistikker, der var blevet gjort tilgængelige i databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, og blev fjernet fra beregningen af eksportprisen for at undgå anvendelsen af en fordrejet eksportpris i dumpingberegningen.
1.3. Sammenligning
(28)
Dumpingmargenen blev fastsat ved at sammenligne eksportprisen baseret på Eurostat-oplysningerne ab fabrik med den normale værdi for Rusland som fastsat ovenfor.
(29)
For at kunne fastsætte eksportprisen ab fabrik blev cif-eksportprisen, der var baseret på Eurostat-oplysninger (og tilpasset for at fjerne ovennævnte prisfordrejninger), tilpasset via transportomkostningerne. Til det formål blev transportomkostningen som beregnet i klagen anvendt, da den blev anset for at være et rimeligt skøn.
1.4. Dumpingmargen
(30)
Den landsdækkende dumpingmargen blev udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(31)
På det grundlag blev den landsdækkende midlertidige dumpingmargen, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Alle virksomheder
23,8 %
2. Tyrkiet
2.1. Normal værdi
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først for hver af de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter, om dennes samlede salg af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det fremgik af undersøgelsen, at salget af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt for alle samarbejdsvillige eksporterende producenter.
(33)
Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller næsten identiske med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(34)
For hver type af samme vare, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet, og som blev anset for at være sammenlignelig med den type af den pågældende vare, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkelig repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde omkring 5 % af det samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype. Det fremgik af undersøgelsen, at for hver af de tre virksomheders vedkommende var hjemmemarkedssalget repræsentativt for de fleste af varetypernes vedkommende.
(35)
Kommissionen undersøgte herefter, om hver type af den pågældende vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(36)
Når den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitssalgspris svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som det vejede gennemsnit af alle salgspriser på hjemmemarkedet for den pågældende varetype.
(37)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af alene det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype.
(38)
Det fremgik af undersøgelsen, at det fortjenstgivende salg af visse sammenlignelige varetyper var på over 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg, og hele hjemmemarkedssalget blev således anvendt til at beregne gennemsnitsprisen på den normale værdi. For andre varetyper, der også blev anset for solgt i normal handel, blev kun den fortjenstgivende del af salget anvendt.
(39)
Såfremt alle varetyper blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel. For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og for varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Alle tre undersøgte virksomheder solgte sådanne varetyper med henblik på eksport til Unionen, om end i begrænsede mængder.
(40)
Med henblik på at beregne den normale værdi i henhold til artikel 2, stk. 6, i grundforordningen blev de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs-, general- og administrationsomkostninger (SA&G-omkostninger) og disse virksomheders vejede gennemsnitlige fortjeneste på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til deres gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den vejede gennemsnitlige fortjeneste og SA&G-omkostningerne i normal handel af dette ikke repræsentative salg anvendt til beregningen af den normale værdi.
2.2. Eksportpris
(41)
I alle tilfælde blev den pågældende vare eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, og derfor blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
(42)
En af de tre samarbejdsvillige tyrkiske virksomheder havde meget begrænset eksportsalg til Unionen i undersøgelsesperioden. Den pågældende virksomhed hævdede, at den gerne ville eksportere mere til Unionen, men at den var ikke i stand til at tilbyde tilstrækkeligt lave priser til importørerne, og anmodede om, at der blev taget hensyn til dette forhold i Unionens analyse.
(43)
For så vidt angår dumpingberegningen for denne virksomhed måtte den imidlertid baseres på virksomhedens begrænsede salg. Selv om virksomhedens salg til Unionen rent faktisk var begrænset, kan det ikke ignoreres og udgør det eneste beregningsgrundlag for en individuel dumpingmargen for denne virksomhed. Under alle omstændigheder kan virksomhedens manglende evne til at sælge mere på grund af dens påståede høje priser ikke anses for at være en faktor, der har indflydelse på dumpingberegningen i forbindelse med denne virksomhed.
2.3. Sammenligning
(44)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede. Der blev navnlig indrømmet en justering for omkostninger til transport og forsikring, inklusive fragt i eksportlandet, rabatter, provisioner, kreditomkostninger og bankgebyrer.
2.4. Dumpingmargener
(45)
De midlertidige dumpingmargener blev udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
a) Dumpingmargen for undersøgte virksomheder
(46)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for en af de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne for den pågældende vare til Unionen.
(47)
For så vidt angår de andre to samarbejdsvillige tyrkiske producenter viste dumpingberegningerne for dem, at virksomhederne udførte målrettet dumping med hensyn til en given tidsperiode og med hensyn til givne kunder og regioner. Der var rent faktisk et klart mønster i deres eksportpriser, som afveg betydeligt alt efter de forskellige indkøbere, regioner og tidsperioder. Desuden afspejlede dumpingberegningen, der var baseret på sammenligningen af en vejet gennemsnitlig normal værdi og vejede gennemsnitlige eksportpriser, ikke den fulde grad af den dumping, der udførtes af de to pågældende producenter.
(48)
For at vise det fulde dumpingbeløb, som blev praktiseret af de to pågældende virksomheder i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev den normale værdi, der var fastsat på et vejet gennemsnitligt grundlag, derfor for deres vedkommende sammenlignet med priserne på alle individuelle eksporttransaktioner til Unionen.
b) Dumpingmargen for ikke samarbejdsvillige virksomheder
(49)
For så vidt angår alle ikke samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producenter blev der fastsat en restdumpingmargen. I betragtning af at samarbejdsniveauet blev anset for relativt lavt (eksportmængden fra de tre samarbejdsvillige tyrkiske virksomheder udgjorde under 80 % af den samlede tyrkiske eksport til Unionen i løbet af UP), blev restdumpingmargenen baseret på en fornuftig metode, der førte til en margen, der er højere end de højeste blandt de individuelle margener for de tre samarbejdsvillige virksomheder. Denne margen blev fastsat ud fra salget af repræsentative varetyper, der blev fremstillet af den tyrkiske samarbejdsvillige producent med den højeste dumpingmargen af de tre samarbejdsvillige virksomheder.
(50)
På grundlag af ovenstående udgør de midlertidige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Alle andre virksomheder
16,7 %
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(51)
I undersøgelsesperioden blev samme vare fremstillet af 22 producenter i Unionen. De 22 producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen (i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(52)
Som anført under betragtning 7 udgør de tre stikprøveudvalgte EU-producenter ca. 50 % af det samlede EU-salg af samme vare.
2. EU-forbruget
(53)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet ud fra de oplysninger, der var modtaget fra spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudvalgte virksomheder, og de skøn, der var anført i klagen for de resterende EU-producenter, samt importoplysninger for EU-markedet fra Eurostat.
(54)
EU-forbruget faldt kraftigt med 40 % mellem 2008 og UP. Det faldt med 44 % i 2009, forblev på det niveau i 2010, inden det steg let med 4 procentpoint i UP.
Tabel 1
EU-forbruget
2008
2009
2010
UP
Enheder (ton)
98 197
55 172
54 878
58 706
Indeks (2008=100)
100
56
56
60
3. Import fra de pågældende lande
3.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import
(55)
Kommissionen undersøgte, om importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Tyrkiet skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grundforordningen.
(56)
For begge de pågældende lande viste undersøgelsen, at dumpingmargenerne var over bagatelgrænsen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, og at mængden af dumpingimport fra disse to lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7.
(57)
Hvad angår konkurrencevilkårene for importen fra Rusland og Tyrkiet og samme vare, afslørede undersøgelsen, at producenterne fra disse lande bruger de samme salgskanaler og sælger til de samme kundekategorier. Undersøgelsen viste desuden, at importen fra begge disse lande i den betragtede periode udviste en stigende tendens med hensyn til markedsandel.
(58)
To samarbejdsvillige tyrkiske eksportører fremførte, at en akkumulering af importen fra Rusland og Tyrkiet ikke er hensigtsmæssig i denne sag, da importen fra disse lande udviser forskellige tendenser med hensyn til mængde og priser.
(59)
Det skal bemærkes i den forbindelse, at undersøgelsen fastslog, at importen fra Rusland er stigende, mens importen fra Tyrkiet er relativt stabil med hensyn til mængde. I betragtning af den faldende efterspørgsel i den betragtede periode stiger markedsandelen imidlertid for importen fra begge lande. Samtidig synes deres prisfastsættelse ikke at være væsentlig forskellig i det mindste i perioden mellem 2009 og UP (den høje gennemsnitspris på russisk import i 2008 skyldes sandsynligvis ukorrekt rapportering), hvor de russiske gennemsnitspriser er noget lavere, men meget tæt på de gennemsnitlige tyrkiske priser.
(60)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, er opfyldt, og at importen fra Rusland og Tyrkiet bør undersøges kumulativt.
3.2. Mængde af dumpingimport
(61)
Mængden af dumpingimport af den pågældende vare fra de pågældende lande til EU's marked er steget med 46 % i den betragtede periode. Nærmere bestemt faldt importen med 31 % i 2009, inden der indtrådte en kraftig stigning i 2010 med 89 procentpoint efterfulgt af et let fald i UP med ca. 12 procentpoint. Mængden af dumpingimport i UP var på 2 935 ton.
Tabel 2
Dumpingimport fra de pågældende lande
2008
2009
2010
UP
Enheder (ton)
2 009
1 392
3 174
2 935
Indeks (2008=100)
100
69
158
146
Markedsandel
2 %
3 %
6 %
5 %
Kilde: Eurostat
3.3. Dumpingimportens markedsandel
(62)
Den tilsvarende markedsandel af dumpingimporten fra de pågældende lande er mere end fordoblet i den betragtede periode og steg fra 2 % til 5 %.
3.4. Priser
a) Prisudvikling
(63)
Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen på dumpingimporten fra de pågældende lande ved EU's grænse, ufortoldet, som oplyst af Eurostat. I den betragtede periode forblev gennemsnitsprisen på importen fra de pågældende lande generelt stabil, på 1 961 EUR pr. ton med en undtagelse i 2010, da den faldt med ca. 150 EUR.
Tabel 3
Gennemsnitspriserne på dumpingimporten
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig salgspris pr. ton
1 961
1 936
1 788
1 961
Indeks (2008=100)
100
99
91
100
Kilde: Eurostat
b) Prisunderbud
(64)
Der blev foretaget en prissammenligning for hver varetype af de tyrkiske eksporterende producenters og de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser i Unionen. I betragtning af at de russiske eksportører ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev underbudsberegningen udført ved at anvende de gennemsnitlige cif-priser, som var rapporteret til Eurostat, og de gennemsnitlige EU-producenters salgspriser i Unionen. Der blev foretaget justeringer, hvor dette var nødvendigt, med hensyn til begge de pågældende lande for at tage højde for handelsled og omkostninger efter importen, herunder også told for Ruslands vedkommende.
(65)
Det fremgik af sammenligningen, at den pågældende dumpingvare med oprindelse i de pågældende lande blev solgt i Unionen i undersøgelsesperioden til underbudspriser på 30 % under EU-erhvervsgrenens priser.
4. EU-erhvervsgrenens situation
(66)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(67)
Som forklaret ovenfor havde Kommissionen anvendt stikprøveudtagning af EU-producenterne. Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, priser, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet for EU-produktionen som helhed på grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige producenter, og for de øvrige EU-producenters vedkommende blev der foretaget et skøn på grundlag af oplysningerne i klagen.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagerbeholdninger, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evne til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.
4.1. Makroøkonomiske elementer
a) Produktion
(68)
EU-produktionen faldt med 44 % mellem 2008 og UP. Mere specifikt faldt den med 47 % i 2009 og med yderligere 2 procentpoint i 2010, inden den steg let med 5 procentpoint i UP, da den nåede 53 653 ton.
Tabel 4
Produktion
2008
2009
2010
UP
Enheder (ton)
95 079
49 917
48 017
53 653
Indeks (2008=100)
100
53
51
56
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(69)
EU-producenternes produktionskapacitet forblev stabil i den undersøgte periode, på 179 912 ton.
Tabel 5
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2008
2009
2010
UP
Enheder (ton)
179 912
179 912
179 912
179 912
Indeks (2008=100)
100
100
100
100
Udnyttelsesgrad
53 %
28 %
27 %
30 %
Indeks (2008=100)
100
53
51
56
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.
(70)
Kapacitetsudnyttelsen var på 53 % i 2008, faldt til 28 % i 2009, til 27 % i 2010 og steg let i UP til 30 %. Udviklingen i udnyttelsesgraden afspejler klart produktionstendensen, idet kapaciteten forblev stabil.
c) Salgsmængde
(71)
EU-producenternes salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 38 % i den betragtede periode. Salget gik tilbage med 45 % i 2009, forblev på det niveau i 2010 og steg let i UP med 7 procentpoint. I UP var EU-salget på 42 379 ton.
Tabel 6
EU-salget
2008
2009
2010
UP
Enheder (ton)
68 870
37 649
37 890
42 379
Indeks (2008=100)
100
55
55
62
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.
d) Markedsandel
(72)
EU-producenternes markedsandel var relativt stabil i den betragtede periode og steg sågar i UP med 72 %. Den øgede markedsandel viser det forhold, at EU-producenternes salgsmængde faldt lidt mindre end forbruget i denne periode.
Tabel 7
EU-producenternes markedsandel
2008
2009
2010
UP
Markedsandel
70 %
68 %
69 %
72 %
Indeks (2008=100)
100
97
98
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, klagen og Eurostat.
e) Vækst
(73)
I betragtning af at forbruget faldt med 40 % mellem 2008 og UP, konkluderes det, at EU-producenterne ikke kunne udnytte væksten på markedet.
f) Beskæftigelse
(74)
Beskæftigelsesniveauet hos EU-producenterne faldt med 18 % mellem 2008 og UP. Mere specifikt faldt antallet af ansatte betragteligt fra 982 i 2008 til 824 i 2009 eller med 16 %, og forblev tæt på dette niveau i 2010, inden det faldt yderligere til 801 i UP.
Tabel 8
Beskæftigelse
2008
2009
2010
UP
Enheder (personer)
982
824
833
801
Indeks (2008=100)
100
84
85
82
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.
g) Produktivitet
(75)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i ton) pr. ansat pr. år faldt med 31 % i den betragtede periode. Dette afspejler, at produktionen faldt i et hurtigere tempo end beskæftigelsesniveauet.
Tabel 9
Produktivitet
2008
2009
2010
UP
Enheder (ton pr. ansat)
194
121
115
134
Indeks (2008=100)
100
63
60
69
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.
h) Salgspriser
(76)
EU-producenternes årlige gennemsnitlige salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med mere end 10 % i den betragtede periode. Nærmere bestemt steg gennemsnitspriserne til at begynde med i 2009 med ca. 12 %, men faldt markant i 2010 med 23 procentpoint og forblev på dette niveau i UP. I UP var EU-producenternes gennemsnitspris på 3 096 EUR pr. ton.
Tabel 10
EU-producenternes gennempriser
2008
2009
2010
UP
Enheder (EUR/ton)
3 489
3 911
3 116
3 096
Indeks (2008=100)
100
112
89
89
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.
(77)
Som anført ovenfor blev EU-erhvervsgrenens salgspriser underbudt af dumpingimporten fra Rusland og Tyrkiet.
i) Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(78)
På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på importen fra Rusland og Tyrkiet kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige. Det er vigtigt at erindre, at antidumpingforanstaltningerne som anført i betragtning 16 er gældende over for otte lande. Da EU-erhvervsgrenen i den periode, som er genstand for denne undersøgelse, mistede salg og oplevede tab, kan der ikke påvises nogen genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-produktionen stadig er sårbar over for enhver skadevoldende virkning af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
4.2. Mikroøkonomiske elementer
a) Lagerbeholdninger
(79)
Slutlagrene for de stikprøveudtagne EU-producenter gik tilbage med 18 % mellem 2008 og UP. Nærmere bestemt steg lagerbeholdningerne moderat i 2009 med 2 % og faldt senere med 13 procentpoint i 2010 og med yderligere 7 procentpoint i UP. I UP var slutlagrene for EU-producenterne i stikprøven på 5 338 ton.
Tabel 11
Slutlagre
Stikprøve
2008
2009
2010
UP
Enheder (ton)
6 526
6 661
5 822
5 338
Indeks (2008=100)
100
102
89
82
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
b) Lønninger
(80)
De årlige arbejdskraftomkostninger faldt med 10 % mellem 2008 og UP. Nærmere bestemt faldt arbejdskraftomkostningerne betydeligt i 2009 med næsten 20 % (svarende til den reducerede beskæftigelse) og steg senere i 2010 med 4 procentpoint i 2010 og med yderligere 5 procentpoint i UP.
Tabel 12
Årlige arbejdskraftomkostninger
Stikprøve
2008
2009
2010
UP
Enheder (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Indeks (2008=100)
100
81
85
90
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
c) Rentabilitet og investeringsafkast
(81)
Rentabiliteten for det salg af samme vare i den betragtede periode, som producenterne i stikprøven havde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, udtrykt som en procentdel af nettosalget, faldt fra en solid fortjeneste til et betydeligt tab. Nærmere bestemt faldt fortjenesten fra 9,6 % i 2008 til - 1,2 % i 2009 og forværredes yderligere i 2010 ved at falde til - 7,8 %. Situationen forbedredes lidt i UP, hvor tabene var på - 7,0 %.
Tabel 13
Rentabilitet og investeringsafkast
Stikprøve
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved EU-salg
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Indeks (2008 = 100)
100
-12
-81
-73
Investeringsafkast
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
-7
-39
-44
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(82)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen.
d) Likviditet og evne til at rejse kapital
(83)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var positiv og lå på 9,3 mio. EUR i 2008. Den blev lidt forbedret i 2009 til 9,8 mio. EUR, men forværredes i 2010 og faldt til bare 1,5 mio. EUR, inden den blev negativ og nåede ned på - 4,6 mio. EUR i UP.
(84)
EU-erhvervsgrenen havde tilsyneladende ingen vanskeligheder ved at rejse kapital, hvilket hovedsagelig skyldtes, at en række producenter indgår i større koncerner.
Tabel 14
Likviditet
Stikprøve
2008
2009
2010
UP
Enheder (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Indeks (2008=100)
100
106
16
-50
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
e) Investeringer
(85)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af virksomhederne i stikprøven gik konstant tilbage i den betragtede periode. Det største fald var i 2009 med 32 %, efterfulgt af en tilbagegang på 25 procentpoint i 2010 og yderligere 8 procentpoint i UP. Generelt faldt den årlige investering fra 8,3 mio. EUR i 2008 til 2,9 mio. EUR i UP.
Tabel 15
Nettoinvesteringer
Stikprøve
2008
2009
2010
UP
Enheder (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Indeks (2008=100)
100
68
43
35
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
5. Konklusion om skade
(86)
Analysen af de makroøkonomiske data viser et markant fald i EU-producenternes produktion og salg i den betragtede periode. Dette faldt sammen med en tilbagegang i efterspørgslen på EU-markedet, hvilket medførte en lille fremgang i EU-erhvervsgrenens markedsandel. Kapacitetsudnyttelsen gik tilbage fra et allerede lavt tal på 53 % i 2008 til kun 30 % i UP. Beskæftigelsen faldt også med 18 %.
(87)
Samtidig viser de relevante mikroøkonomiske indikatorer en tydelig forværring af den økonomiske situation hos EU-producenterne i stikprøven. Udviklingen inden for priser, rentabilitet og investeringsafkast viser et meget negativt billede, som havde udviklet sig fra et solidt niveau i 2008 til betydelige tab i UP. Likviditeten forværredes også betydeligt.
(88)
På baggrund af ovenstående konkluderes det midlertidigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(89)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(90)
I perioden fra 2008 til undersøgelsesperioden steg mængden af dumpingimport af den pågældende vare med 46 % på et marked, der gik 40 % tilbage, hvilket medførte en stigning i markedsandel fra 2 % til 5 %.
(91)
Stigningen i dumpingimporten af den pågældende vare fra de pågældende lande i den betragtede periode faldt sammen med en negativ tendens i alle EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer, med undtagelse af markedsandel. EU-erhvervsgrenen mistede 38 % af sit EU-salg, og dens salgspriser faldt med 11 % som følge af pristrykket fra dumpingimporten til lave priser på EU-markedet.
(92)
Det betydelige prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at videregive de øgede produktionsomkostninger, hvilket medførte faldende og negative rentabilitetsniveauer i undersøgelsesperioden.
(93)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten til lave priser fra Rusland og Tyrkiet forvolder væsentlig skade på EU-erhvervsgrenen.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra andre tredjelande
(94)
I den betragtede periode var der en betydelig import fra andre tredjelande, herunder fra lande, der var underlagt antidumpingforanstaltninger. Den samlede markedsandel for importen fra andre lande end Rusland og Tyrkiet faldt mellem 2008 og UP fra 28 % til 23 %.
(95)
Nedenstående tabel viser med udgangspunkt i Eurostat-oplysninger udviklingen i importmængde, priser og markedsandele for lande, der var underlagt antidumpingforanstaltninger, og andre tredjelande.
Tabel 16
Import fra andre tredjelande
Land
2008
2009
2010
UP
Lande underlagt antidumpingforanstaltninger
Mængde (ton)
20 614
13 286
9 721
9 784
Markedsandel (%)
21
24
18
17
Gennemsnitspris (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Andre tredjelande
Mængde (ton)
6 705
2 844
4 093
3 608
Markedsandel (%)
7
5
7
6
Gennemsnitspris (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Alle tredjelande undtagen Rusland og Tyrkiet
Mængde (ton)
27 319
16 131
13 814
13 392
Markedsandel (%)
28
29
25
23
Gennemsnitspris (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Som anført i ovenstående tabel fortsatte importen fra de otte lande, der var underlagt antidumpingforanstaltninger, med at komme ind på EU-markedet, selv om deres markedsandel gik tilbage fra 21 % i 2008 til 17 % i UP. Gennemsnitspriserne for denne import er generelt lavere end priserne på dumpingimporten fra de pågældende lande. Ovenstående tabel, som bygger på Eurostat-oplysninger, viser ganske vist de gennemsnitlige cif-priser inden anvendelsen af told. Alligevel forbliver priserne på denne import lave og kan sammenlignes med priserne på russisk og tyrkisk import, selv om der tages højde for antidumpingtolden, og de er langt under EU-producenternes gennemsnitspriser.
(97)
Det er imidlertid anerkendt, at den vare, der er genstand for undersøgelsen, har en lang række forskellige former, og sammenligningen af de samlede gennemsnitspriser er måske ikke en indikator, der giver mening. Samtidig er det opfattelsen, at de i øjeblikket gældende antidumpingforanstaltninger fjerner den skadevoldende virkning af denne import.
(98)
I betragtning af at markedsandelen for importen fra de lande, der er underlagt foranstaltninger, er for nedadgående, konkluderes det derfor foreløbigt, at en eventuel negativ virkning af denne import til lav pris ikke er af en sådan art, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra de pågældende lande og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(99)
Markedsandelen for importen fra andre tredjelande gik let tilbage i den betragtede periode fra 7 % i 2008 til 6 % i UP. Gennemsnitspriserne for denne import er generelt højere end priserne på dumpingimporten fra de pågældende lande, men noget lavere end EU-producenternes gennemsnitlige priser.
(100)
Selv om sammenligningen af de samlede gennemsnitlige priser måske ikke anses for en fornuftig indikator som følge af de mange forskellige varetyper og i betragtning af den nedadgående tendens for denne import, konkluderes det foreløbigt, at en eventuel negativ virkning af importen fra andre tredjelande heller ikke er af den sådan art, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra de pågældende lande og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.2. Virkningen af tilbagegangen på markedet og den økonomiske krise
(101)
Den finansielle og økonomiske krise i 2008-2009 er efter al sandsynlighed årsagen til det faldende forbrug af rørfittings. Forbruget faldt med mere end 40 % mellem 2008 og 2009 og forblev på dette lave niveau i resten af den betragtede periode (selv om det steg en anelse i UP). Da de faste omkostninger udgør op til 40 % af EU-producenternes produktionsomkostninger, medfører den faldende efterspørgsel, det faldende salg og output betydeligt højere enhedsproduktionsomkostninger. Det har i sagens natur stor indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet.
(102)
Samtidig med at man erkender, at et fald i output kan have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation, især i 2009 (da faldet faktisk indtraf), kan det med rimelighed forventes, at EU-erhvervsgrenen normalt vil være i stand til at øge sine priser i det mindste på mellemlangt til langt sigt og overvælte omkostningsstigningen på de følgende år. Som det imidlertid fremgik af de faldende EU-priser, var dette ikke tilfældet, og det er opfattelsen, at dette ikke var muligt på grund af dumpingimportens kraftige underbud.
(103)
I betragtning af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at enhver negativ virkning af en nedgang i efterspørgslen ikke er af den sådan art, at den bryder årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Rusland og Tyrkiet.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(104)
Det konkluderes, at dumpingimporten fra Rusland og Tyrkiet har forvoldt væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen.
(105)
Andre faktorer, der kan have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev ligeledes analyseret. I den forbindelse blev det konstateret, at importen fra andre tredjelande, herunder også fra lande, der var underlagt antidumpingforanstaltninger, og indvirkningen af den faldende efterspørgsel ikke bryder årsagssammenhængen, selv om disse forhold nok har bidraget til skaden.
(106)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der omhyggeligt er sondret mellem alle kendte faktorers virkninger på EU-erhvervsgrenens situation og dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra de pågældende lande har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
(107)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusion om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser i forbindelse med den pågældende vare, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(108)
Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket og tabet at blive afbødet og EU-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig, hvilket vil medføre en betydelig forbedring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(109)
Hvis der på den anden side ikke indføres antidumpingforanstaltninger, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens situation fortsat forværres. Med et sådant scenario ville EU-erhvervsgrenen måske tabe yderligere markedsandele, da den ikke er i stand til at følge de markedspriser, der fastsættes af dumpingimporten fra de pågældende lande. Dette ville sandsynligvis medføre nødvendige nedskæringer i omkostningerne og lukning af produktionsanlæg i Unionen med omfattende tab af arbejdspladser til følge.
(110)
Ud fra ovenstående faktorer konkluderes det foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.
2. Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(111)
Som anført ovenfor var der kun to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen ved at indgive en spørgeskemabesvarelse. Kun en lille del af omsætningen hos disse to importører vedrørte videresalg af den pågældende vare. Derfor forventes virkningen af foranstaltningerne at være minimal.
3. Brugernes interesser
(112)
Fire brugere har samarbejdet i forbindelse med denne procedure ved at indsende en spørgeskemabesvarelse. Ingen af dem importerer den pågældende vare fra de pågældende lande, og de har alle anført, at eventuelle virkninger af foranstaltningerne ikke vil være betydelige.
(113)
I betragtning af at der ikke var nogen bruger, som importerede fra de pågældende lande, som gav sig til kende, og da der manglede oplysninger, som kunne tyde på det modsatte, kan det foreløbigt konkluderes, at virkningerne af foranstaltningerne på brugerindustriens rentabilitet og økonomiske situation vil være temmelig begrænset.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(114)
Det kan konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten af den pågældende vare fra Rusland og Tyrkiet forventes at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at forbedre sin situation gennem en forøgelse af salgsmængderne og -priserne samt fortjenesterne. Selv om der kan optræde nogle negative virkninger i form af omkostningsstigninger for visse importører, forventes de at være begrænset.
(115)
To samarbejdsvillige tyrkiske eksportører fremførte, at indførelsen af foranstaltninger over for et lille eksporterende land som Tyrkiet reelt set ville overlade hele EU-markedet til nogle få producenter med deraf følgende negativ indvirkning på konkurrencemiljøet.
(116)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at hensigten med en antidumpingtold generelt ikke er, at den skal forbyde og forhindre handelsstrømme fra de lande, der er genstand for undersøgelsen. Hensigten med foranstaltningerne er, at de skal skabe lige muligheder for forskellige markedsaktører. Samtidig bemærkes det, at der på EU-markedet er mere end 20 europæiske producenter, og at importen fra andre tredjelande er betydelig. Følgelig forekommer forbehold med hensyn til konkurrencemiljøet på EU-markedet ikke at være berettiget.
(117)
Det konkluderes foreløbigt på grundlag af ovenstående, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Tyrkiet.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(118)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Tyrkiet for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
1. Skadestærskel
(119)
De midlertidige foranstaltninger over for importen med oprindelse i de pågældende lande bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe virkningerne af dumping uden at overstige omfanget af den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, findes det, at enhver foranstaltning bør gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. i en situation uden dumpingimport.
(120)
Da de konstaterede underbudsmargener i alle tilfælde er højere end de respektive dumpingmargener, og da EU-erhvervsgrenen led tab i UP, bør enhver beregnet skadestærskel altid automatisk være højere. Det var derfor opfattelsen, at det ikke er nødvendigt med en detaljeret beregning af skadestærsklen.
2. Midlertidige foranstaltninger
(121)
På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Tyrkiet svarende til det lavest fundne niveau (dumpingmargen eller skadestærskel) i henhold til reglen om den lavest mulige told, hvilket i alle tilfælde er dumpingmargenen.
(122)
For Ruslands vedkommende blev der som følge af det manglende samarbejde fra de russiske eksporterende producenters side beregnet en landsdækkende dumpingmargen som forklaret i betragtning 21-31.
(123)
Da samarbejdsniveauet blev anset for relativt lavt for Tyrkiets vedkommende, blev restdumpingmargenen baseret på en fornuftig metode, der førte til en margen, som er højere end den højeste af de individuelle margener for de tre samarbejdsvillige virksomheder som forklaret i betragtning 49.
(124)
På grundlag af ovenstående er den foreslåede told som følger:
Land
Virksomhed
Midlertidig antidumpingtold
Rusland
Alle virksomheder
23,8 %
Tyrkiet
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Alle andre virksomheder
16,7 %
(125)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i de pågældende lande og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser og er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(126)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(127)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør toldsatsen for alle andre virksomheder ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i UP.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(128)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings (undtagen støbte fittings, flanger og fittings med gevind) af jern eller stål (undtagen rustfrit stål) med største udvendige diameter på 609,6 mm og derunder, af den art der anvendes til stuksvejsning eller andre formål, med oprindelse i Rusland og Tyrkiet, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 og ex 7307 99 80 (Taric-kode 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 og 7307998098).
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Midlertidig antidumpingtold
Taric-tillægskode
Rusland
Alle virksomheder
23,8 %
-
Tyrkiet
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Alle andre virksomheder
16,7 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juli 2012.
32012R0699
L 203/37
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 699/2012
od 30. srpnja 2012.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 1. studenoga 2011. najavila putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”), pokretanje antidampinškog postupka u vezi uvoza određenog željeznog i čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske („dotične zemlje”).
(2)
Postupak je pokrenut zbog pritužbe koju je 20. rujna 2011. uložio Odbor za zaštitu industrije čeličnog pribora za tupo zavarivanje Europske unije („podnositelji pritužbe”) u ime proizvođača koji čine većinu, u ovom slučaju više od 40 % ukupne proizvodnje određenog željeznog ili čeličnog pribora Unije. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja je posljedica toga, što se smatralo dostatnim kako bi se opravdalo pokretanje postupka.
2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike i predstavnike dotičnih zemalja, poznate uvoznike i korisnike. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(a) Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(5)
S obzirom na očigledno veliki broj proizvođača iz Unije, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(6)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Navedeni se uzorak sastojao od tri trgovačka društva, između više od 22 proizvođača iz Unije za koja se znalo da proizvode istovjetni proizvod prije pokretanja ispitnog postupka.
(7)
Uzorak je odabran na temelju obujma prodaje i proizvodnje koji se objektivno mogao ispitati u raspoloživom roku. Proizvođači iz Unije u uzorku nalaze se u četiri države članice i čine 48 % ukupne prodaje u Uniji svih proizvođača iz Unije te 64 % proizvođača koji su se javili. Ni jedna zainteresirana stranka nije se protivila predloženom uzorku.
(b) Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika
(8)
S obzirom na potencijalno velik broj nepovezanih uvoznika, odabir uzoraka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome je li odabir uzoraka potreban ili ne te, ako jest, sam odabir uzoraka, od svih se uvoznika zatražilo da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s proizvodom obuhvaćenim ispitnim postupkom tijekom razdoblja ispitnog postupka od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011.
(9)
Od 38 nepovezanih uvoznika koje je Komisija kontaktirala, samo je 5 trgovačkih društava odgovorilo na pitanja za odabir uzorka u roku. Ispostavilo se da je jedno trgovačko društvo korisnik, a ne uvoznik. Stoga se smatralo da odabir uzoraka nije potreban te su poslani upitnici četirima trgovačkim društvima koja su se javila. Na kraju su samo dva uvoznika odgovorila na upitnik i u potpunosti surađivala u ispitnom postupku.
(c) Odabir uzoraka proizvođača izvoznika
(10)
S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika, odabir uzoraka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka za utvrđivanje dampinga u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči o tome je li odabir uzoraka potreban ili ne te, ako jest, da odabere uzorak, od svih se proizvođača izvoznika zatražilo da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s proizvodom obuhvaćenim ispitnim postupkom tijekom razdoblja ispitnog postupka od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. Tijela dotičnih zemalja također se konzultiralo.
(11)
Što se tiče Rusije, ni jedan proizvođač izvoznik nije sudjelovao u ispitnom postupku. Što se tiče turskih proizvođača izvoznika, javila su se tri trgovačka društva te je Komisija zato odlučila da odabir uzorka nije potreban u pogledu Turske. Tri turska trgovačka društva koja surađuju ostvaruju većinu turskog izvoza u Uniju tijekom razmatranog razdoblja.
(d) Odgovori na upitnik i provjere
(12)
Kako bi izvršila analizu, Komisija je poslala upitnike svim trima turskima proizvođačima izvoznicima koji surađuju, kao i proizvođačima iz Unije u uzorku te nepovezanim uvoznicima i korisnicima koji surađuju.
(13)
Odgovore na upitnik poslala su trojica turskih proizvođača izvoznika koja surađuju, svi proizvođači iz Unije u uzorku, dvojica nepovezanih uvoznika iz Unije te četiri korisnika.
(14)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za potrebe privremenog određivanja dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava.
Proizvođači izvoznici u Turskoj
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turska,
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turska,
-
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul, Turska.
Proizvođači iz Unije
-
ERNE Fittings, Schlinz, Austrija,
-
Virgilio CENA & Figli SpA, Brescia, Italija.
3. Razdoblje ispitnog postupka
(15)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje važnih kretanja za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 2008. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
4. Mjere na snazi koje vrijede za ostale treće zemlje
(16)
Na snazi su antidampinške mjere za određeni željezni ili čelični pribor za cijevi podrijetlom iz Kine, Malezije, Južne Koreje i Tajlanda, a nakon praksi izbjegavanja mjera također i za određeni željezni ili čelični pribor za cijevi podrijetlom iz Kine i poslanog iz Indonezije, Filipina, Šri Lanke i Tajvana (uz određene iznimke) (3). Zemlje navedene u prethodnoj rečenici dalje u tekstu će se navoditi kao „zemlje na koje se primjenjuju antidampinške mjere”.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(17)
Dotični je proizvod pribor za cijevi (osim lijevanog pribora, prirubnica i pribora s navojem), od željeza ili čelika (ne uključujući nehrđajući čelik), s najvećim vanjskim promjerom od 609,6 mm, vrste koja se koristi za tupo zavarivanje ili druge svrhe, trenutačno razvrstan prema oznakama KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex ex 7307 99 80 90 („dotični proizvod”).
(18)
U postupku proizvodnje koriste se bešavne ili varene čelične cijevi za proizvodnju koljena, reduktora ili nastavaka u obliku slova T, dok se za proizvodnju poklopaca kao sirovina obično koriste listovi čelika. Koljena i reduktori izrađuju se rezanjem i oblikovanjem, savijanjem ili reduciranjem. Nastavci u obliku slova T izrađuju se hidrauličnim stiskanjem, a poklopci se izrađuju oblikovanjem listova ili ploča. Potom obično slijede savijanje rubova i pjeskarenje prije pakiranja. U nekim slučajevima proizvod prolazi postupak galvanizacije. Sve vrste proizvoda dijele ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene.
(19)
Pribor za cijevi uglavnom se koristi u petrokemijskoj industriji, građevinarstvu, energetskoj industriji, brodogradnji i industrijskim instalacijama. Isti se koristi za povezivanje cijevi u svim gore navedenim namjenama.
2. Istovjetni proizvod
(20)
Utvrđeno je da dotični proizvod i određeni željezni ili čelični pribor za cijevi koji se prodaje na domaćem tržištu u dotičnim zemljama, kao i određeni željezni ili čelični pribor za cijevi koji industrija Unije prodaje u Uniji imaju ista osnovna fizičke, kemijska i tehnička svojstva i iste osnovne namjene. Stoga se isti privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Rusija
(21)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., ni jedan ruski proizvođač izvoznik nije surađivao u ovom ispitnom postupku. Zato je, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, izračun dampinga za Rusiju izvršen na temelju dostupnih podataka, kako se objašnjava u nastavku.
1.1. Uobičajena vrijednost
(22)
U izostanku suradnje ruskih proizvođača izvoznika, uobičajena vrijednost za Rusiju izračunana je na temelju dostupnih podataka.
(23)
Treba podsjetiti da pritužba sadrži dokaze prima facie o dampingu u vezi s ruskim uvozom dotičnog proizvoda. Izračun koji je doveo do navedenih dokaza temeljio se na izračunanoj uobičajenoj vrijednosti za Rusiju, u izostanku detaljnijih podataka. Bez obzira na to, za potrebe utvrđivanja preciznije uobičajene vrijednosti Komisija je privremeno odlučila da će se uobičajena vrijednost za Rusiju izračunati na temelju podataka koji su prikupljeni tijekom ispitnog postupka od onih turskih proizvođača izvoznika koji koriste ruske bešavne cijevi kao ulazni materijal za proizvodnju dotičnog proizvoda. Doista, trošak sirovine čini najveći dio ukupnih troškova proizvodnje dotičnog proizvoda i zato se ova metoda smatrala najobjektivnijom za utvrđivanje uobičajene vrijednosti za Rusiju na temelju dostupnih činjenica.
(24)
Uobičajena vrijednost za Rusiju stoga je izračunana utvrđivanjem ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti za one turske proizvođače izvoznike koji nabavljaju dio svojih sirovina iz Rusije.
(25)
Važno je napomenuti da je dobivena uobičajena vrijednost određena za vrstu proizvoda (koljena) koja čini najveći obujam uvoza, umjesto za sve vrste dotičnog proizvoda, kako bi se omogućila reprezentativna usporedba s izvoznom cijenom (vidjeti uvodne izjave koje slijede).
1.2. Izvozna cijena
(26)
U izostanku detaljnijih podataka o cijenama, izvozna cijena uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije utvrđena je na temelju Eurostatove uvozne statistike. S obzirom na veliku raznovrsnost proizvoda koji se deklariraju pod određenim oznakama KN, izvozna cijena utvrđena je ograničavanjem korištenja Eurostatove statistike na vrstu proizvoda (koljena) koja čini najveći obujam uvoza, a koja se smatra reprezentativnom za sav dotični proizvod. Zato se izvozna cijena temeljila na oznaci KN 7307 93 11.
(27)
Gore navedena Eurostatova uvozna statistika morala se prilagoditi s obzirom na činjenicu da su određene uvozne transakcije iz Rusije u Bugarsku, Estoniju i Litvu sadržavale pogrešne deklaracije, najvjerojatnije zbog pogrešne klasifikacije proizvoda. Navedene transakcije utvrđene su korištenjem uvozne statistike koja je dostupna u bazi podataka prema članku 14. stavku 6. Osnovne uredbe te su iste izostavljene iz izračuna izvozne cijene kako bi se izbjeglo korištenje poremećene izvozne cijene prilikom izračuna dampinga.
1.3. Usporedba
(28)
Dampinška marža utvrđena je usporedbom izvozne cijene franko tvornica na temelju Eurostatovih podataka s uobičajenom vrijednošću za Rusiju kako je gore utvrđeno.
(29)
Kako bi se utvrdila izvozna cijena franko tvornica, izvozna cijena CIF na temelju Eurostatovih podataka (i ispravljena kako bi se uklonili poremećaji kako je gore navedeno) prilagođena je za trošak prijevoza. Za tu se svrhu koristio trošak prijevoza kako je izračunano u pritužbi jer se smatralo da je isti objektivna procjena.
1.4. Dampinška marža
(30)
Dampinška marža na području cijele zemlje izražena je kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(31)
Na temelju gore navedenog, privremena dampinška marža na području cijele zemlje, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Sva trgovačka društva
23,8 %
2. Turska
2.1. Uobičajena vrijednost
(32)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je prvo za svakog od trojice proizvođača izvoznika koji surađuju utvrdila je li njegova ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda reprezentativna, odnosno je li ukupan volumen takve prodaje činio barem 5 % ukupnog obujma njegove izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju. Ispitnim je postupkom utvrđeno da je domaća prodaja istovjetnog proizvoda bila reprezentativna za sve proizvođače izvoznike koji surađuju.
(33)
Komisija je naknadno utvrdila one vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaju trgovačka društva s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom, koje su istovjetne ili vrlo slične vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(34)
Za svaku vrstu istovjetnog proizvoda koju su prodavali proizvođači izvoznici na svojim domaćim tržištima i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom dotičnog proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dostatno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a činio najmanje 5 % ukupnog obujma usporedive vrste proizvoda koja se prodaje za izvoz u Uniju. Ispitnim je postupkom utvrđeno da je, u slučaju svakog od tri trgovačka društva, domaća prodaja većina vrsta proizvoda bila reprezentativna.
(35)
Komisija je naknadno ispitivala može li se svaka vrsta dotičnog proizvoda koja se prodaje na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama smatrati prodanom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda tijekom ispitnog postupka.
(36)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje proizvoda navedene vrste te kada je ponderirana prosječna cijena bila jednaka jediničnom trošku ili viša od njega, uobičajena je vrijednost, prema vrsti proizvoda, izračunana kao ponderirani prosjek svih cijena domaće prodaje predmetne vrste proizvoda.
(37)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda činio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste proizvoda ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje predmetne vrste proizvoda.
(38)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da je profitabilna prodaja određenih usporedivih vrsta proizvoda iznosila više od 80 % ukupne domaće prodaje te se, zato, za navedenu prodaju koristila ukupna domaća prodaja prilikom izračuna prosječne cijene za uobičajenu vrijednost. Za ostale vrste proizvoda za koje se također smatralo da su prodani u uobičajenom tijeku trgovine koristila se samo profitabilna prodaja.
(39)
Kada su sve vrste proizvoda prodane s gubitkom, smatralo se da nisu prodane u uobičajenom tijeku trgovine. Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, trebalo je izračunati uobičajenu vrijednost. Sva tri trgovačka društva obuhvaćena ispitnim postupkom prodavala su vrste proizvoda za izvoz u Uniju, iako u ograničenim količinama.
(40)
Kako bi se izračunala uobičajena vrijednost prema članku 2. stavku 6. Osnovne uredbe, nastali prodajni, opći i administrativni troškovi (POA) i ponderirana prosječna dobit koju su dotični proizvođači izvoznici koji surađuju ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, dodani su njihovim prosječnim troškovima proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Za vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu za izračun uobičajene vrijednosti koristili su se ponderirana prosječna dobit i troškovi POA-e u uobičajenom tijeku trgovine navedene nereprezentativne prodaje.
2.2. Izvozna cijena
(41)
U svim slučajevima dotični se proizvod izvozio nezavisnim kupcima u Uniji te je, stoga, izvozna cijena utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, odnosno na temelju izvoznih cijena koje su plaćene ili koje treba platiti.
(42)
Jedno od tri turska trgovačka društva koja surađuju imalo je vrlo ograničenu izvoznu prodaju u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dotično trgovačko društvo tvrdilo je da bi željelo više izvoziti u Uniju, ali da uvoznicima ne može ponuditi dovoljno niske cijene te je zatražilo da se navedena činjenica uzme u obzir u našoj analizi.
(43)
Međutim, što se tiče izračuna dampinga za navedeno trgovačko društvo, isti se morao temeljiti na njegovoj ograničenoj prodaji. Doista, čak i da je prodaja trgovačkog društva u Uniju bila ograničena, ista se ne može zanemariti te može biti jedina osnova za izračun individualne dampinške marže za ovo trgovačko društvo. U svakom slučaju, nemogućnost trgovačkog društva da prodaje više zbog navodnih visokih cijena ne može se smatrati čimbenikom koji bi utjecao na izračun dampinga u vezi s navedenim trgovačkim društvom.
2.3. Usporedba
(44)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na razini franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Odgovarajuće prilagodbe cijena odobrene su u svim slučajevima gdje je utvrđeno da su objektivne i potkrijepljene provjerenim dokazima. Preciznije, odobrena je prilagodba za troškove vozarine i osiguranja, uključujući vozarinu u zemlju izvoznicu, popuste, provizije, troškove kredita i bankovne naknade.
2.4. Dampinške marže
(45)
Privremene dampinške marže izražene su kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(a) Dampinška marža za trgovačka društva obuhvaćena ispitnim postupkom
(46)
Prema članku 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe, individualna dampinška marža za jednog od tri proizvođača izvoznika koja surađuju utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda u Uniju navedenog trgovačkog društva.
(47)
Međutim, što se tiče preostala dva turska proizvođača koja surađuju, izračun dampinga u tom pogledu pokazao je da su trgovačka društva primjenjivala ciljani damping u određenom vremenskom razdoblju, kao i u pogledu određenih kupaca i područja. Doista, postojao je jasan uzorak njihovih izvoznih cijena koje su se značajno razlikovale s obzirom na različite nabave, područja i vremenska razdoblja. Nadalje, izračun dampinga koji se temeljio na usporedbi ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranim prosječnim izvoznim cijenama nije odražavao potpuni opseg dampinga koji su primjenjivala dvojica dotičnih proizvođača.
(48)
Stoga, kako bi se predočio potpuni opseg dampinga koji su primjenjivala dva dotična trgovačka društva, u skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost utvrđena na osnovi ponderiranog prosjeka uspoređena je, u njihovom slučaju, s cijenama svih pojedinačnih izvoznih transakcija u Uniju.
(b) Dampinška marža za trgovačka društva koja ne surađuju
(49)
Što se tiče svih turskih proizvođača izvoznika koji ne surađuju, utvrđena je preostala dampinška marža. S obzirom na to da se razina suradnje smatrala razmjerno niskom (obujam izvoza tri turska trgovačka društva koja surađuju činio je manje od 80 % ukupnog turskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a), preostala dampinška marža temeljila se na objektivnoj metodi, što je dovelo do marže koja je viša od najviše individualne marže triju trgovačkih društava koja surađuju. Navedena je marža utvrđena na temelju prodaje reprezentativnih vrsta proizvoda koju je ostvario turski proizvođač koji surađuje s najvišom dampinškom maržom od tri trgovačka društva koja surađuju.
(50)
Na temelju gore navedenog, privremene dampinške marže, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Sva ostala trgovačka društva
16,7 %
D. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(51)
Tijekom RIP-a, istovjetni proizvod proizvodila su 22 proizvođača u Uniji. U smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe, sva 22 postojeća proizvođača iz Unije čine industriju Unije te se, stoga, dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”.
(52)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 7., tri proizvođača iz Unije u uzorku čine oko 50 % ukupne prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
2. Potrošnja Unije
(53)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije prema podacima prikupljenima iz odgovora na upitnik trgovačkih društava u uzorku, prema procjenama navedenima u pritužbi za preostale proizvođače iz Unije i Eurostatovim podacima o obujmu uvoza.
(54)
Potrošnja Unije značajno se smanjila za 40 % između 2008. i RIP-a. U 2009. se smanjila za 44 %, ostala na toj razini u 2010., prije neznatnog povećanja od 4 postotna boda u RIP-u.
Tablica 1.
Potrošnja Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (u tonama)
98 197
55 172
54 878
58 706
Indeks (2008. = 100)
100
56
56
60
3. Uvoz iz dotičnih zemalja
3.1. Kumulativna ocjena učinaka dotičnog uvoza
(55)
Komisija je ispitivala treba li se uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske ocjenjivati kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe.
(56)
Za obje je dotične zemlje ispitni postupak pokazao da su dampinške marže bile iznad praga de minimis kako je definirano u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe, a obujam dampinškog uvoza iz navedene dvije zemlje nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. Osnovne uredbe.
(57)
U vezi s uvjetima tržišnog natjecanja između uvoza iz Rusije i Turske i istovjetnog proizvoda, ispitnim je postupkom otkriveno da proizvođači iz navedenih zemalja koriste iste prodajne kanale i prodaju sličnim kategorijama kupaca. Štoviše, ispitnim je postupkom također otkriveno da je uvoz iz obje navedene zemlje bio u porastu u smislu tržišnih udjela u razmatranom razdoblju.
(58)
Dvojica turskih izvoznika koja surađuju tvrdila su da kumulacija uvoza iz Rusije i Turske u ovom slučaju nije primjerena jer uvoz iz navedenih zemalja pokazuje različita kretanja u smislu obujma i cijena.
(59)
U vezi s tim naglašava se da je ispitnim postupkom utvrđeno da je uvoz iz Turske razmjerno stabilan u smislu obujma, dok uvoz iz Rusije raste. Međutim, s obzirom na smanjenje potražnje u razmatranom razdoblju, tržišni udjeli uvoza iz obje zemlje rastu. U isto vrijeme čini se da njihovo određivanje cijena nije bitno različito, barem ne u razdoblju između 2009. i RIP-a (visoka prosječna cijena ruskog uvoza u 2008. vjerojatno je posljedica netočnog izvještavanja), pri čemu su ruske prosječne cijene bile nešto niže, ali vrlo slične prosječnim turskim cijenama.
(60)
U svjetlu gore navedenog, privremeno se smatralo da su svi kriteriji određeni člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe ispunjeni i da uvoz iz Rusije i Turske treba ispitivati kumulativno.
3.2. Obujam dampinškog uvoza
(61)
Obujam dampinškog uvoza dotičnog proizvoda iz dotičnih zemalja na tržište Unije povećao se u razmatranom razdoblju za 46 %. Preciznije, uvoz se smanjio za 31 % u 2009., neposredno prije velikog povećanja u 2010. za 89 postotnih bodova, nakon čega je uslijedio neznatan pad u RIP-u od oko 12 postotnih bodova. Obujam dampinškog uvoza u RIP-u iznosio je 2 935 tona.
Tablica 2.
Dampinški uvoz iz dotičnih zemalja
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (u tonama)
2 009
1 392
3 174
2 935
Indeks (2008. = 100)
100
69
158
146
Tržišni udio
2 %
3 %
6 %
5 %
Izvor: Eurostat.
3.3. Tržišni udio dampinškog uvoza
(62)
Odgovarajući tržišni udio dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja više se nego udvostručio tijekom razmatranog razdoblja, s 2 % na 5 %.
3.4. Cijene
(a) Razvoj cijena
(63)
Tablica u nastavku navodi prosječnu cijenu dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja na granici Unije, neocarinjeno, prema podacima Eurostata. Tijekom razmatranog razdoblja prosječna cijena uvoza iz dotičnih zemalja ostala je općenito stabilna na 1 961 EUR po toni, uz iznimku 2010. kada je pala za približno 150 EUR.
Tablica 3.
Prosječne cijene dampinškog uvoza
2008.
2009.
2010.
RIP
Prosječne prodajne cijene po toni
1 961
1 936
1 788
1 961
Indeks (2008. = 100)
100
99
91
100
Izvor: Eurostat.
(b) Sniženje cijena
(64)
Usporedba cijene pojedinačnih vrsta izvršena je između prodajnih cijena turskih proizvođača izvoznika koji surađuju i prodajnih cijena u Uniji proizvođača iz Unije koji surađuju. S obzirom na to da ruski izvoznici nisu surađivali u ispitnom postupku, izračun sniženja cijena izvršen je korištenjem prosječnih cijena CIF iz Eurostatovih podataka i prosječnih prodajnih cijena u Uniji proizvođača iz Unije. Prema potrebi su izvršene prilagodbe s obzirom na obje dotične zemlje kako bi se uzela u obzir razina trgovine i troškovi nakon uvoza, uključujući carinu u slučaju Rusije.
(65)
Usporedba je pokazala da je tijekom RIP-a dotični dampinški proizvod podrijetlom iz dotičnih zemalja koji se prodavao u Uniji snizio cijene industrije Unije za približno 30 %.
4. Stanje industrije Unije
(66)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključilo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su imali utjecaja na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(67)
Kako se gore objašnjava, Komisija je morala primijeniti odabir uzoraka proizvođača iz Unije. Za potrebe analize štete, pokazatelji štete utvrđeni su na sljedeće dvije razine:
-
makroekonomski elementi (proizvodnja, kapacitet, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zapošljavanje, produktivnost, cijene i visina dampinških marži te oporavak od učinaka prošlog dampinga) ocjenjivali su se na razini cjelokupne proizvodnje Unije na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuju te na procjeni na temelju podataka iz pritužbe za ostale proizvođače iz Unije,
-
analiza mikroekonomskih elemenata (zalihe, plaće, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) izvršena je za proizvođače iz Unije u uzorku na temelju njihovih podataka.
4.1. Makroekonomski elementi
(a) Proizvodnja
(68)
Proizvodnja Unije se smanjila za 44 % između 2008. i RIP-a. Preciznije, smanjila se za 47 % u 2009. te za daljnja 2 postotna boda u 2010., prije neznatnog povećanja za 5 postotnih bodova u RIP-u, kada je dosegla 53 653 tone.
Tablica 4.
Proizvodnja
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (u tonama)
95 079
49 917
48 017
53 653
Indeks (2008. = 100)
100
53
51
56
Izvor: odgovori na upitnik i pritužba.
(b) Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(69)
Proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja te je iznosio 179 912 tona.
Tablica 5.
Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (u tonama)
179 912
179 912
179 912
179 912
Indeks (2008. = 100)
100
100
100
100
Stopa iskorištenosti
53 %
28 %
27 %
30 %
Indeks (2008. = 100)
100
53
51
56
Izvor: odgovori na upitnik i pritužba.
(70)
Iskorištenost kapaciteta u 2008. iznosila je 53 %, smanjila se na 28 % u 2009., odnosno na 27 % u 2010. te je u RIP-u neznatno porasla do 30 %. Razvoj stope iskorištenosti jasno odražava kretanje proizvodnje jer je kapacitet ostao stabilan.
(c) Obujam prodaje
(71)
Obujam prodaje proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjio se za 38 % u razmatranom razdoblju. Prodaja se smanjila za 45 % u 2009., ostala na istoj razini u 2010. te se blago povećala u RIP-u za 7 postotnih bodova. Tijekom RIP-a prodaja u Uniji iznosila je 42 379 tona.
Tablica 6.
Prodaja u Uniji
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (u tonama)
68 870
37 649
37 890
42 379
Indeks (2008. = 100)
100
55
55
62
Izvor: odgovori na upitnik i pritužba.
(d) Tržišni udio
(72)
Tržišni udio proizvođača iz Unije bio je razmjerno stabilan u razmatranom razdoblju te je u RIP-u čak porastao na 72 %. Veći tržišni udio posljedica je činjenice da se obujam prodaje proizvođača iz Unije smanjio neznatno manje od potrošnje u istom razdoblju.
Tablica 7.
Tržišni udio proizvođača iz Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
Tržišni udio
70 %
68 %
69 %
72 %
Indeks (2008. = 100)
100
97
98
103
Izvor: odgovori na upitnik, pritužba i Eurostat.
(e) Rast
(73)
S obzirom na to da se potrošnja smanjila za 40 % između 2008. i RIP-a, zaključuje se da proizvođači iz Unije nisu mogli imati koristi od rasta tržišta.
(f) Zaposlenost
(74)
Razina zaposlenosti proizvođača iz Unije pokazuje pad od 18 % između 2008. i RIP-a. Točnije, broj zaposlenih značajno se smanjio s 982 u 2008. na 824 u 2009., odnosno za 16 %, te je ostao blizu navedene razine u 2010., nakon čega se smanjio na 801 i u RIP-u.
Tablica 8.
Zaposlenost
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (osobe)
982
824
833
801
Indeks (2008. = 100)
100
84
85
82
Izvor: odgovori na upitnik i pritužba.
(g) Produktivnost
(75)
Produktivnost zaposlenika proizvođača iz Unije, mjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku po godini, smanjila se za 31 % u razmatranom razdoblju. Navedeno odražava činjenicu da je proizvodnja padala brže od razine zaposlenosti.
Tablica 9.
Produktivnost
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (u tonama po zaposleniku)
194
121
115
134
Indeks (2008. = 100)
100
63
60
69
Izvor: odgovori na upitnik i pritužba.
(h) Prodajne cijene
(76)
Godišnje prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije na tržištu Unije za nepovezane kupce pale su u razmatranom razdoblju za više od 10 %. Preciznije, prosječne cijene prvo su porasle u 2009. za približno 12 %, nakon čega je u 2010. uslijedio nagli pad za 23 postotna boda te su na istoj razini ostale i u RIP-u. U RIP-u prosječna cijena proizvođača iz Unije iznosila je 3 096 EUR po toni.
Tablica 10.
Prosječne cijene proizvođača iz Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (EUR/tona)
3 489
3 911
3 116
3 096
Indeks (2008. = 100)
100
112
89
89
Izvor: odgovori na upitnik i pritužba.
(77)
Kako je gore navedeno, prodajne cijene industrije Unije snizio je dampinški uvoz iz Rusije i Turske.
(i) Visina dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga
(78)
S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Rusije i Turske, učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim. Važno je podsjetiti da su antidampinške mjere na snazi za osam zemalja, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 16. S obzirom na to da se u razdoblju na koje se odnosi ispitni postupak smanjila prodaja industrije Unije te da je ista pretrpjela gubitke, ne može se utvrditi stvarni oporavak od prošlog dampinga te se smatra da je proizvodnja Unije i dalje osjetljiva na štetni učinak bilo kakvog dampinškog uvoza na tržište Unije.
4.2. Mikroekonomski elementi
(a) Zalihe
(79)
Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se između 2008. i RIP-a za 18 %. Preciznije, zalihe su se neznatno povećale u 2009. za 2 %, nakon čega su se smanjile za 13 postotnih bodova u 2010. te za daljnjih 7 postotnih bodova u RIP-u. U RIP-u završne zalihe proizvođača iz Unije u uzorku iznosile su 5 338 tona.
Tablica 11.
Završne zalihe
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinica (u tonama)
6 526
6 661
5 822
5 338
Indeks (2008. = 100)
100
102
89
82
Izvor: odgovori na upitnik.
(b) Plaće
(80)
Godišnji trošak rada smanjio se za 10 % između 2008. i RIP-a. Preciznije, trošak rada značajno se smanjio u 2009. za približno 20 % (što odgovara smanjenoj zaposlenosti), a kasnije se povećao u 2010. za 4 postotna boda te za daljnjih 5 postotnih bodova u RIP-u.
Tablica 12.
Godišnji trošak rada
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Indeks (2008. = 100)
100
81
85
90
Izvor: odgovori na upitnik.
(c) Profitabilnost i povrat ulaganja
(81)
Tijekom razmatranog razdoblja, profitabilnost prodaje istovjetnog proizvoda proizvođača u uzorku na tržištu Unije nepovezanim kupcima, izražena kao postotak neto prodaje, pala je sa zdrave dobiti na značajne gubitke. Preciznije, dobit je pala s 9,6 % u 2008. na - 1,2 % u 2009. te se dalje pogoršala u 2010. padom na - 7,8 %. Stanje se blago popravilo u RIP-u kada su gubici iznosili - 7,0 %.
Tablica 13.
Profitabilnost i povrat ulaganja
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Profitabilnost prodaje u Uniji
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Indeks (2008. = 100)
100
-12
-81
-73
Povrat ulaganja
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Indeks (2008. = 100)
100
-7
-39
-44
Izvor: odgovori na upitnik.
(82)
Povrat ulaganja („ROI”), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio kretanje profitabilnosti.
(d) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(83)
Neto novčani tok iz poslovanja bio je pozitivan i iznosio je 9,3 milijuna EUR u 2008. Umjereno se povećao u 2009. na 9,8 milijuna EUR, ali se pogoršao u 2010. i pao na samo 1,5 milijun EUR prije nego je dosegao negativni iznos od -4,6 milijuna EUR u RIP-u.
(84)
Nije bilo nikakvih pokazatelja da se industrija Unije suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala, uglavnom zbog činjenice da su neki proizvođači dijelovi većih grupacija.
Tablica 14.
Novčani tok
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Indeks (2008. = 100)
100
106
16
-50
Izvor: odgovori na upitnik.
(e) Ulaganja
(85)
Godišnja ulaganja trgovačkih društava u uzorku u proizvodnju istovjetnog proizvoda stalno su se smanjivala tijekom razmatranog razdoblja. Najveći je pad od 32 % bio u 2009., nakon čega je uslijedio pad od 25 postotnih bodova u 2010. te daljnjih 8 postotnih bodova u RIP-u. Ukupno su se godišnja ulaganja smanjila s 8,3 milijuna EUR u 2008. na 2,9 milijuna EUR u RIP-u.
Tablica 15.
Neto ulaganja
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinice (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Indeks (2008. = 100)
100
68
43
35
Izvor: odgovori na upitnik.
5. Zaključak o šteti
(86)
Analiza makroekonomskih podataka pokazuje da su proizvođači iz Unije značajno smanjili proizvodnju i prodaju tijekom razmatranog razdoblja. To se dogodilo usporedno s padom potražnje na tržištu Unije, zbog čega se blago povećao tržišni udio industrije Unije. Iskorištenost kapaciteta smanjila se s ionako niskih 53 % u 2008. na 30 % u RIP-u. Zaposlenost se također smanjila za 18 %.
(87)
U isto vrijeme relevantni mikroekonomski pokazatelji ukazuju na jasno pogoršanje gospodarskog stanja proizvođača iz Unije u uzorku. Kretanja cijena, profitabilnosti i povrata ulaganja pokazuju vrlo negativnu sliku pada sa zdravih razina u 2008. na značajne gubitke u RIP-u. Novčani tok se također značajno pogoršao.
(88)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(89)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala je li dampinški uvoz prouzročio štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati znatnom. Poznati čimbenici osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli naštetiti industriji Zajednice, također su ispitivani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(90)
Između 2008. i RIP-a obujam dampinškog uvoza dotičnog proizvoda povećao se za 46 % na tržištu koje se smanjilo za 40 %, što je dovelo do povećanja njegovog tržišnog udjela s 2 % na 5 %.
(91)
Porast dampinškog uvoza dotičnog proizvoda iz dotičnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja dogodio se istodobno s padajućim kretanjem svih pokazatelja štete industrije Unije, uz iznimku tržišnog udjela. Industrija Unije izgubila je 38 % prodaje u Uniji, a prodajne su se cijene smanjile za 11 % zbog cjenovnog pritiska dampinškog uvoza po niskim cijenama na tržište Unije.
(92)
Značajno sniženje cijena spriječilo je industriju Unije da nadoknadi povećane troškove proizvodnje, što je dovelo do pada i negativnih razina profitabilnosti tijekom RIP-a.
(93)
Na temelju gore navedenog privremeno se zaključuje da dampinški uvoz po niskim cijenama iz Rusije i Turske uzrokuje materijalnu štetu industriji Unije.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(94)
Tijekom razmatranog razdoblja uvoz iz ostalih trećih zemalja bio je značajan, uključujući zemlje za koje vrijede antidampinške mjere. Ukupni tržišni udio uvoza iz zemalja osim Rusije i Turske smanjio se između 2008. i RIP-a s 28 % na 23 %.
(95)
Tablica u nastavku navodi kretanje obujma uvoza, cijena i tržišnih udjela zemalja za koje vrijede antidampinške mjere i ostalih trećih zemalja, sve na temelju Eurostatovih podataka.
Tablica 16.
Uvoz iz ostalih zemalja
Zemlja
2008.
2009.
2010.
RIP
Zemlje za koje vrijede antidampinške mjere
Obujam (u tonama)
20 614
13 286
9 721
9 784
Tržišni udio (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Pros. cijena (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Ostale treće zemlje
Obujam (u tonama)
6 705
2 844
4 093
3 608
Tržišni udio (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Pros. cijena (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Sve treće zemlje, osim Rusije i Turske, ukupno
Obujam (u tonama)
27 319
16 131
13 814
13 392
Tržišni udio (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Pros. cijena (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Kako je navedeno u gornjoj tablici, uvoz iz osam zemalja za koje vrijede antidampinške mjere nastavio je prodirati na tržište Unije, iako se njihov tržišni udio smanjio s 21 % u 2008. na 17 % u RIP-u. Prosječne cijene navedenog uvoza općenito su niže od cijena dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja. Naravno, gornja tablica koja se temelji na Eurostatovim podacima navodi prosječne cijene CIF prije primjene pristojbi. Međutim, čak i kad se antidampinška pristojba uzme u obzir, cijene navedenog uvoza i dalje su niske i usporedive s cijenama ruskog i turskog uvoza te su znatno niže od prosječnih cijena proizvođača iz Unije.
(97)
Međutim, potvrđuje se da postoji mnogo vrsta proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom te da usporedba ukupnih prosječnih cijena možda nije smisleni pokazatelj. U isto vrijeme smatra se da antidampinške mjere koje su trenutačno na snazi uklanjaju štetni učinak navedenog uvoza.
(98)
Kao posljedica toga i s obzirom na to da pada tržišni udio uvoza iz zemalja za koje vrijede mjere, privremeno se zaključuje da bilo kakav negativni učinak navedenog uvoza po niskim cijenama nije takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(99)
Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja neznatno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja sa 7 % u 2008. na 6 % u RIP-u. Prosječne cijene navedenog uvoza općenito su više od dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja, ali su nešto niže od prosječnih cijena proizvođača iz Unije.
(100)
Čak i ako se usporedba ukupnih prosječnih cijena ne može smatrati smislenim pokazateljem zbog različitih vrsta proizvoda, s obzirom na padajuće kretanje navedenog uvoza, privremeno se zaključuje da bilo kakav negativni učinak uvoza iz ostalih trećih zemalja nije takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
3.2. Učinak smanjenja tržišta i ekonomske krize
(101)
Financijska i ekonomska kriza u godinama 2008. i 2009. najvjerojatnije je uzročnik smanjene potrošnje pribora za cijevi. Potrošnja je pala za više od 40 % između 2008. i 2009. te je ostala na navedenoj niskoj razini do kraja razmatranog razdoblja (iako je blago porasla u RIP-u). S obzirom na to da fiksni troškovi čine do 40 % troškova proizvodnje proizvođača iz Unije, smanjene potražnja, prodaja i proizvodnja dovele su do značajno viših jediničnih troškova proizvodnje. Navedeno očito ima važan učinak na profitabilnost industrije Unije.
(102)
I dok se priznaje da je pad proizvodnje mogao imati utjecaja na stanje industrije Unije, posebno u 2009. (kada se pad stvarno dogodio), može se objektivno očekivati da bi industrija Unije uobičajeno mogla povećati svoje cijene barem u srednjoročnom do dugoročnom razdoblju i nadoknaditi povećanje troška u sljedećim godinama. Međutim, kako je vidljivo iz pada cijena Unije, to nije bilo tako te se smatra da to nije moguće zbog znatnog sniženja cijene zbog dampinškog uvoza.
(103)
S obzirom na gore navedene okolnosti, privremeno se zaključuje da bilo kakav negativni učinak smanjene potražnje nije takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz Rusije i Turske.
4. Zaključak o uzročnosti
(104)
Kao zaključak, dampinški uvoz iz Rusije i Turske uzrokovao je materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
(105)
Ostali čimbenici koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije također su analizirani. U vezi s tim utvrđeno je da uvoz iz ostalih trećih zemalja, uključujući iz zemalja za koje vrijede antidampinške mjere, i učinak smanjene potražnje, iako mogu doprinijeti šteti, ne prekidaju uzročno-posljedičnu vezu.
(106)
Na temelju gore navedene analize, koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je uvoz iz dotičnih zemalja prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
F. INTERES UNIJE
(107)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, uvoznikâ i korisnikâ dotičnog proizvoda.
1. Interes industrije Unije
(108)
Očekuje se da će u slučaju uvođenja mjera pad cijena i gubici biti ublaženi te da će početi oporavak prodajnih cijena industrije Unije dovodeći do značajnog poboljšanja financijskog stanja industrije Unije.
(109)
S druge strane, ako antidampinške mjere ne budu uvedene, najvjerojatnije će se nastaviti pogoršanje stanja industrije Unije. U takvom bi scenariju industrija Unije vjerojatno izgubila tržišni udio jer ne može slijediti tržišne cijene koje je odredio dampinški uvoz iz dotičnih zemalja. Vjerojatni učinci uključivali bi nepotrebno snižavanje troškova i zatvaranje proizvodnih pogona u Uniji, što bi dovelo do značajnih gubitaka radnih mjesta.
(110)
Uzimajući u obzir gore navedene čimbenike, privremeno se zaključuje da bi uvođenje antidampinških mjera bilo u interesu industrije Unije.
2. Interes nepovezanih uvoznika u Uniji
(111)
Kako je gore navedeno, dva nepovezana uvoznika u potpunosti su surađivala u ovom ispitnom postupku dostavljanjem odgovora na upitnik. Samo je mali dio prometa navedena dva uvoznika bio povezan s ponovnom prodajom dotičnog proizvoda. Zato je vjerojatno da bi učinak mjera bio minimalan.
3. Interes korisnikâ
(112)
Četiri korisnika sudjelovala su u ovom postupku dostavljanjem odgovora na upitnik. Ni jedan od njih ne uvozi dotični proizvod iz dotičnih zemalja te su svi naveli da učinak mjera, ako ikakav, ne bi bio značajan.
(113)
S obzirom na to da se nije javio ni jedan korisnik iz dotičnih zemalja te u izostanku bilo kakvih podataka koji bi ukazivali na suprotno, može se privremeno zaključiti da će učinak mjera na profitabilnost i gospodarsko stanje industrije korisnika biti prilično ograničen.
4. Zaključak o interesu Unije
(114)
Može se zaključiti da se očekuje da će uvođenje mjera na dampinški uvoz dotičnog proizvoda iz Rusije i Turske pružiti industriji Unije priliku da poboljša svoje stanje putem povećanja obujma prodaje, prodajnih cijena i dobiti. Iako su mogući određeni negativni učinci u obliku povećanja troškova za neke uvoznike, vjerojatno je da će isti biti ograničeni.
(115)
Dva turska izvoznika koja surađuju tvrdila su da bi uvođenje mjera protiv male zemlje izvoznice poput Turske praktički predalo cijelo tržište Unije u ruke nekoliko proizvođača, što bi dovelo do negativnog učinka na konkurentsko okruženje.
(116)
U vezi s tim napominje se da u pravilu antidampinška pristojba nije namijenjena zabrani i prekidu trgovačkih tokova iz zemalja obuhvaćenih ispitnim postupkom. Mjere su namijenjene uspostavi ravnopravnih uvjeta za sve sudionike na tržištu. U isto vrijeme napominje se da na tržištu Unije postoji više od 20 europskih proizvođača te da je uvoz iz ostalih trećih zemalja značajan. Zato se čini da sve rezerve u vezi s konkurentskim okruženjem na tržištu Unije nisu utemeljene.
(117)
U svjetlu gore navedenog, privremeno se zaključuje da ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske.
G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(118)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene mjere na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
1. Razina uklanjanja štete
(119)
Privremene mjere na uvoz podrijetlom iz dotičnih zemalja trebalo bi uvesti na razini dostatnoj za uklanjanje dampinga, bez premašivanja razine štete koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz. Prilikom izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatra se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može objektivno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza.
(120)
S obzirom na to da su utvrđene marže sniženja cijena u svim slučajevima više od odgovarajućih dampinških marži te da je industrija Unije pretrpjela gubitke u RIP-u, svaka izračunana razina uklanjanja štete sama po sebi bi uvijek bila čak i viša. Zato se smatra da nije potreban detaljan izračun razina štete.
2. Privremene mjere
(121)
U svjetlu gore navedenog i prema članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe, smatra se da privremenu antidampinšku pristojbu treba uvesti na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske na razini dampinga ili razini uklanjanja štete, ovisno o tome koja je niža, u skladu s pravilom niže pristojbe, koja je u svakom slučaju dampinška marža.
(122)
Za Rusiju, u izostanku suradnje ruskih proizvođača izvoznika, dampinška marža na području cijele zemlje izračunana je kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 21. do 31.
(123)
Za Tursku, s obzirom na to da se razina suradnje smatrala razmjerno niskom, preostala dampinška marža temeljila se na objektivnoj metodi, što je dovelo do marže koja je viša od najviše individualne marže triju trgovačkih društava koja surađuju, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 49.
(124)
Na temelju gore navedenog, predložene su stope pristojbi kako slijedi:
Zemlja
Trgovačko društvo
Privremena pristojba
Rusija
Sva trgovačka društva
23,8 %
Turska
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Sva ostala trgovačka društva
16,7 %
(125)
Stope antidampinških pristojbi za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Navedene carinske stope (za razliku od carine koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni konkretni pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koja se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(126)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena navedenih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (4) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
(127)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, razina pristojbe za sva ostala trgovačka društva ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
H. ZAVRŠNA ODREDBA
(128)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz pribora za cijevi (osim lijevanog pribora, prirubnica i pribora s navojem), od željeza ili čelika (ne uključujući nehrđajući čelik), s najvećim vanjskim promjerom od 609,6 mm ili manjim, vrste koja se koristi za tupo zavarivanje ili druge svrhe, trenutačno obuhvaćenog oznakama KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 i 7307998098) i podrijetlom iz Rusije i Turske.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest kako slijedi:
Zemlja
Trgovačko društvo
Privremena antidampinška pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Rusija
Sva trgovačka društva
23,8 %
-
Turska
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Sva ostala trgovačka društva
16,7 %
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
U skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 30. srpnja 2012.