RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 102/2012
af 27. januar 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine, som blev udvidet til at omfatte importen af tovværk og kabler af stål afsendt fra Marokko, Moldova og Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i de lande, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 og om afslutning af udløbsundersøgelsen vedrørende importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Sydafrika i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 2 og 4, og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1796/1999 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål (»stålwirer« eller »SWR«) med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (»Kina«), Indien, Sydafrika og Ukraine. Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de oprindelige foranstaltninger«, og den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, som blev indført ved den oprindelige forordning, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.
(2)
I 2001 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1601/2001 (3) en endelig antidumpingtold på mellem 9,7 % og 50,7 % på importen af visse typer tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Den Russiske Føderation. Ved Rådets forordning (EF) nr. 1279/2007 (4) indførtes det samme toldniveau efter en delvis interimsundersøgelse og en udløbsundersøgelse. I april 2004 udvidede Rådet ved forordning (EF) nr. 760/2004 (5) de oprindelige foranstaltninger til at omfatte importen af SWR afsendt fra Moldova efter en undersøgelse af omgåelsen af de antidumpingforanstaltninger, der var indført på SWR af ukrainsk oprindelse afsendt fra Moldova. På samme måde udvidede Rådet i oktober 2004 ved forordning (EF) nr. 1886/2004 (6) de oprindelige foranstaltninger over for Kina til at omfatte importen af SWR afsendt fra Marokko.
(3)
Ved forordning (EF) nr. 1858/2005 (7) opretholdt Rådet efter en udløbsundersøgelse de oprindelige foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de gældende foranstaltninger«, og udløbsundersøgelsen vil i det følgende blive benævnt »den seneste undersøgelse«. I maj 2010 udvidede Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 400/2010 (8) de oprindelige foranstaltninger til at omfatte importen af SWR afsendt fra Republikken Korea efter en undersøgelse af omgåelsen af antidumpingforanstaltningerne vedrørende SWR af kinesisk oprindelse afsendt fra Republikken Korea.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Den 13. november 2010 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne (»indledningsmeddelelsen«) (9) vedrørende importen af SWR med oprindelse i Kina, Sydafrika og Ukraine i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(5)
Undersøgelsen blev indledt efter en dokumenteret anmodning indsendt af forbindelsesudvalget for European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (»ansøgeren«) på vegne af producenter, som tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 60 %, af den samlede produktion af SWR i Unionen. Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
(6)
Da der ikke forelå beviser vedrørende importen af varer med oprindelse i Indien, anmodede ansøgeren ikke om indledning af en udløbsundersøgelse vedrørende denne import. Gyldighedsperioden for foranstaltningerne vedrørende importen af varer med oprindelse i Indien udløb derfor den 17. november 2010 (10).
3. Undersøgelse
(7)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører, kendte brugere og disses sammenslutninger, repræsentanterne for eksportlandene, ansøgeren og EU-producenterne, som var omtalt i anmodningen om indledning af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(8)
På grund af det store antal eksporterende producenter i Kina, EU-producenter og importører, som var omfattet af undersøgelsen, blev det i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev førnævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter datoen for indledningen af den nuværende undersøgelse og indsende de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.
(9)
Da kun én eksporterende producent i Kina indgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og erklærede sig rede til yderligere samarbejde med Kommissionen, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt med stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina, og der blev fremsendt et spørgeskema til ovennævnte producent.
(10)
Tyve EU-producenter/-producentgrupper indgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og gav udtryk for, at de var rede til at samarbejde med Kommissionen. På baggrund af de oplysninger, der blev modtaget af EU-producenterne/-producentgrupperne, udtog Kommissionen en stikprøve på tre producenter/-producentgrupper, som blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen med hensyn til produktionsmængde og salg af samme vare i Unionen.
(11)
Otte importører afgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og gav udtryk for, at de var rede til at samarbejde med Kommissionen. Eftersom kun to importører faktisk havde importeret den pågældende vare, besluttede Kommissionen imidlertid ikke at anvende stikprøveudtagning og fremsendte et spørgeskema til ovennævnte importører.
(12)
Således blev der sendt spørgeskemaer til tre EU-producenter/-producentgrupper, der indgik i stikprøven, til to importører og til alle de kendte eksporterende producenter i de pågældende tre lande.
(13)
Den eksporterende producent i Kina, der udfyldte stikprøveformularen, indsendte ikke efterfølgende spørgeskemabesvarelsen. Det er derfor opfattelsen, at ingen eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(14)
En eksporterende producent i Ukraine indsendte en delvis besvarelse på det tidspunkt, hvor undersøgelsen blev indledt. Producenten blev opfordret til at udfylde et spørgeskema, men fik imidlertid ikke indsendt en spørgeskemabesvarelse. Det er derfor opfattelsen, at ingen eksporterende producenter i Ukraine samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(15)
En eksporterende producent i Sydafrika indsendte en spørgeskemabesvarelse.
(16)
Der blev endvidere modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra tre EU-producenter/-producentgrupper, som indgik i stikprøven, to importører og én bruger.
(17)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland)
-
BRIDON-gruppen bestående af to virksomheder: Bridon International Ltd., Det Forenede Kongerige, og BRIDON International GmbH, Tyskland
-
REDAELLI Tecna Spa, Italien
b)
Den eksporterende producent i Sydafrika:
-
SCAW South Africa Ltd., Sydafrika
c)
Importører:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Tyskland
-
SENTECH International, Frankrig
d)
Bruger:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Spanien.
(18)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til 30. september 2010 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(19)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og i den seneste undersøgelse, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger, dvs. tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm (benævnt »stålwirer« eller »SWR« med branchens egen terminologi), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98 (»den pågældende vare«).
2. Samme vare
(20)
Som den oprindelige undersøgelse og den seneste undersøgelse bekræftede også denne fornyede undersøgelse, at SWR fremstillet i Kina og Ukraine og eksporteret til Unionen, SWR fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Sydafrika og eksporteret til Unionen, SWR fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i referencelandet, Tyrkiet, og SWR fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenter har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor må betragtes som samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(21)
En importør fremførte et argument, som også blev fremsat i den seneste undersøgelse af European Wire Rope Importers Association (EWRIA). Importøren hævdede, at den pågældende vare og de varer, der fremstilles og sælges i Unionen, har væsentlige forskelle, og at der bør skelnes mellem tovværk til almindelig og tovværk til særlig brug. Dette argument blev behandlet indgående i den oprindelige forordning og i den seneste forordning, hvorved der blev indført midlertidige og endelige foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare. Desuden fremgik det af Førsteinstansrettens dom i sag T-369/08 EWRIA mod Europa-Kommissionen, at Kommissionen ikke foretog et åbenbart urigtigt skøn ved ikke at skelne imellem tovværk til almindeligt brug og tovværk til særlig brug i de undersøgelser, den foretog ud fra almindeligt tilgængelige oplysninger (11).
(22)
Da importøren ikke fremkom med nye oplysninger, som viste, at grundlaget for de oprindelige afgørelser havde ændret sig, bekræftes konklusionerne i den oprindelige og i den seneste forordning.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(23)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger udløber.
1. Indledende bemærkninger
(24)
Med hensyn til Kina og Ukraine var der ingen eksporterende producenter, som samarbejdede fuldt ud. En eksporterende producent i Ukraine og en eksporterende producent i Kina gav sig til kende, og de fik tilsendt et spørgeskema til eksporterende producenter. Deres spørgeskemabesvarelser blev anset for ufuldstændige og inkonsekvente, og der kunne ikke foretages kontrolbesøg hos disse. De pågældende virksomheder er blevet behørigt skriftligt underrettet om, at i sådanne tilfælde er det nødvendigt at gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. I Sydafrika indgav den eneste kendte eksporterende producent oplysninger om sit eksportsalg til Unionen i NUP, hvilket udgjorde hele eksportsalget fra Sydafrika til Unionen i den samme periode.
(25)
I den nuværende undersøgelsesperiode steg den samlede import af SWR fra Kina, Sydafrika og Ukraine ifølge Eurostat til 4 833 ton, dvs. 2,4 % af EU-markedet. I den seneste undersøgelse var den samlede import for de pågældende lande på 3 915 ton, dvs. 2,2 % af EU-markedet.
2. Dumping af import i NUP
(26)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 9, anvendtes samme metode som i den oprindelige undersøgelse i de tilfælde, hvor omstændighederne ikke har ændret sig, eller hvor oplysningerne var tilgængelige. I tilfælde af manglende samarbejde - som for Kina og Ukraine - måtte der gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18.
2.1. Kina
(27)
I den nuværende undersøgelsesperiode steg den samlede import af SWR fra Kina ifølge Eurostat til 4 530 ton, dvs. til 2,2 % af EU-markedet.
2.1.1. Referenceland
(28)
Da Kina er en overgangsøkonomi, måtte den normale værdi beregnes på grundlag af oplysninger indhentet i et egnet tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(29)
I den seneste undersøgelse blev Tyrkiet anvendt som referenceland med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. I forbindelse med denne undersøgelse foreslog ansøgeren igen at anvende Tyrkiet. Der blev ikke fremsat indvendinger over for valget af referenceland.
(30)
Undersøgelsen viste, at markedet for SWR i Tyrkiet er konkurrencedygtigt med tre producenter på hjemmemarkedet, som tegner sig for ca. 53 % af forsyningerne til markedet, samt konkurrence fra importerede varer fra andre tredjelande. Der findes ingen importtold over for Tyrkiet på den pågældende vare, og der er ingen andre restriktioner på importen af SWR til Tyrkiet. Endelig var den vare, som fremstilles og sælges på det tyrkiske hjemmemarked, samme vare som den vare, den kinesiske eksporterende producent eksporterede til Unionen som nævnt i betragtning 20.
(31)
Konklusionen er derfor, at Tyrkiet er et egnet referenceland til fastsættelsen af den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
2.1.2. Normal værdi
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, dvs. på grundlag af den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Tyrkiet af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder. Oplysningerne fra producenten blev analyseret, og det blev fastslået, at dette salg havde fundet sted i normal handel, og at det var repræsentativt.
(33)
Den normale værdi blev derfor fastsat som det vejede gennemsnit af den tyrkiske samarbejdsvillige producents salgspriser på hjemmemarkedet til kunder, som ikke var forretningsmæssigt forbundet.
2.1.3. Eksportpris
(34)
Da de kinesiske producenter ikke udviste samarbejdsvilje, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. Oplysninger, der indsamles på grundlag af grundforordningens artikel 14, stk. 6, blev anset for at være mere hensigtsmæssige til beregningen af dumpingmargenen end Eurostat-oplysninger, da de relevante KN-koder dækker en bredere varedækning end definitionen af den pågældende vare i betragtning 19.
2.1.4. Sammenligning
(35)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen ab fabrik og i samme handelsled blev der foretaget behørige justeringer for forskelle, der påvistes at påvirke prisernes sammenlignelighed. Der blev foretaget justeringer for transport- og forsikringsomkostninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
2.1.5. Dumpingmargen
(36)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris til Unionen. Det fremgik af denne sammenligning, at der forekom en betydelig dumping på ca. 38 %.
2.2. Sydafrika
(37)
I den nuværende undersøgelsesperiode var den samlede importmængde af SWR fra Sydafrika ifølge Eurostat på 281 ton, dvs. 0,1 % af EU-markedet, og lå således på et ubetydeligt niveau. Den eneste kendte eksporterende producent tegnede sig for 100 % af denne import.
2.2.1. Normal
(38)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Sydafrika af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, da det blev fastslået, at varerne var blevet solgt i normal handel, og at de var repræsentative.
2.2.2. Eksportpris
(39)
Da hele eksportsalget af den pågældende vare fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
2.2.3. Sammenligning
(40)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen ab fabrik og i samme handelsled blev der foretaget behørige justeringer for forskelle, der hævdedes og påvistes at påvirke prisernes sammenlignelighed. Der blev foretaget justeringer for transportomkostninger, forsikring og kreditomkostninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10.
2.2.4. Dumpingmargen
(41)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris til Unionen pr. varetype. Denne sammenligning viste en dumping på 17 %, hvilket er lavere end den dumpingmargen på 38,6 %, som blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.
2.3. Ukraine
(42)
I den nuværende undersøgelsesperiode var den samlede importmængde af SWR fra Ukraine ifølge Eurostat på 22 ton, svarende til mindre end 0,1 % af EU-markedet, dvs. under bagatelgrænsen.
2.3.1. Normal
(43)
I henhold til grundforordningens artikel 18 blev den normale værdi fastsat ud fra oplysningerne i ansøgerens anmodning om en fornyet undersøgelse, hvilket svarer til den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Ukraine af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
2.3.2. Eksportpris
(44)
Da de ukrainske producenter ikke udviste samarbejdsvilje, blev eksportprisen fastsat ud fra de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18. Oplysninger, der indsamles på grundlag af grundforordningens artikel 14, stk. 6, blev anset for at være de mest hensigtsmæssige til beregningen af dumpingmargenen, da disse oplysninger præcist dækker den pågældende vare i betragtning 19.
2.3.3. Sammenligning
(45)
For at sikre en rimelig sammenligning blev eksportprisen justeret for omkostninger til søtransport og forsikring i ansøgerens anmodning om fornyet undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev således fastsat en dumpingmargen på over 80 % for den nuværende undersøgelsesperiode.
3. Sandsynlig udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Indledende bemærkninger
(46)
Ingen af de 28 kendte kinesiske eksporterende producenter samarbejdede.
(47)
De to sydafrikanske eksporterende producenter, der er nævnt i anmodningen om en fornyet undersøgelse, besvarede Kommissionens forespørgsler, men kun den ene producent med eksportinteresse til Unionen samarbejdede ved at udfylde et spørgeskema. Der findes ikke andre kendte producenter i Sydafrika.
(48)
For så vidt angår Ukraine, ophørte den kendte eksporterende producent med at samarbejde som nævnt i betragtning 14. Der findes ingen andre kendte producenter i Ukraine.
3.2. Kina
3.2.1. Indledende bemærkninger
(49)
I den oprindelige undersøgelse blev alle kinesiske virksomheder underlagt én antidumpingtold på 60,4 %. Importmængden fra Kina faldt betydeligt fra 11 484 ton i løbet af undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (EU-15) til 1 942 ton i den nuværende undersøgelsesperiode for den seneste undersøgelse (EU-25), men steg så til 4 530 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Tendensen inden for importen fra Kina har imidlertid været stigende siden 2001. Kinas nuværende markedsandel er på ca. 2,2 %.
(50)
For at fastslå, om det var sandsynligt, at der fortsat finder dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfalder, blev der foretaget en undersøgelse af de eksporterende producenters prisadfærd på andre eksportmarkeder, af eksportpriserne til Unionen, af produktionskapaciteten og af omgåelsespraksis. Oplysninger om importpriserne fra eksportørerne blev fastsat ud fra Eurostat-oplysninger, oplysninger om eksportmængderne og -priserne ud fra kinesiske statistiske oplysninger og oplysninger om kapaciteten ud fra oplysningerne i anmodningen. Det blev konstateret, at Eurostat-oplysningerne var de bedst egnede til sammenligningen med kinesiske statistiske oplysninger, da sammenligningen kun var mulig for en bredere varedækning som anført i næste betragtning.
3.2.2. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne ved eksport til Unionen
(51)
De statistiske oplysninger, som kan indhentes fra de kinesiske offentlige databaser, omfatter en bredere varedækning end den pågældende vare. Der kan derfor ikke foretages en fornuftig analyse af de eksporterede mængder til andre markeder ud fra disse oplysninger. Den prisanalyse, hvortil den kinesiske database kan anvendes, er baseret på fornuftige skøn i betragtning af tilsvarende karakteristika for andre varer, som eventuelt indgår i analysen.
(52)
På grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger som forklaret ovenfor blev det konstateret, at eksportpriserne fra Kina til andre eksportmarkeder i gennemsnit lå betydeligt under eksportpriserne til Unionen (med ca. 30 % uden hensyntagen til den antidumpingtold, der er betalt). Da eksportsalget fra Kina til Unionen som konkluderet i betragtning 36 fandt sted til dumpingpriser, betød det, at eksporten til andre tredjelandes markeder sandsynligvis fandt sted til endnu lavere dumpingpriser end eksportsalget til Unionen. Prisniveauet ved eksport til andre tredjelande kan derfor ses som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne bortfaldt. På dette grundlag og i betragtning af de lave prisniveauer ved salg til tredjelande var konklusionen, at der findes en betydelig margen til at sænke priserne ved eksport til Unionen, hvilket følgelig også vil øge dumpingen.
3.2.3. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Unionen
(53)
Det blev også konstateret, at prisniveauet for EU-erhvervsgrenens salg i Unionen i gennemsnit var betydeligt højere end prisniveauet for den kinesiske eksportør ved eksport til andre tredjelande. Det generelle prisniveau på EU-markedet for den pågældende vare betyder, at EU-markedet er meget attraktivt, hvilket også gælder for Kina. Det højere prisniveau på EU-markedet er et incitament til at øge eksporten til dette marked.
3.2.4. Dumpingmargen
(54)
Som konkluderet i betragtning 36 skete eksportsalget fra Kina til Unionen til kraftigt dumpede priser i forhold til den normale værdi i referencelandet. Hvis foranstaltningerne falder bort, er der grund til at antage, at importen ville finde sted til tilsvarende dumpingpriser, men i større mængder.
3.2.5. Uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger
(55)
Ifølge anmodningen om en fornyet undersøgelse og efter krydscheck af de offentligt tilgængelige oplysninger (dvs. oplysninger, som virksomhederne har anbragt på deres hjemmesider) blev kapaciteten for alle eksporterende producenter i Kina anslået til at være på 1 355 000 ton. Ansøgerens skøn med hensyn til de kinesiske producenters kapacitetsudnyttelse er på ca. 63 %, hvilket giver en uudnyttet kapacitet på mere end 500 000 ton. Ansøgeren leverede også oplysninger om yderligere produktionsfaciliteter, der er ved at blive etableret, og om størrelsen på hjemmemarkedet. Kinesiske producenter har således en betydelig overskudskapacitet, der langt overstiger ikke bare eksportmængden til Unionen i NUP, men også det samlede EU-forbrug. Der findes således kapacitet til i stor stil at øge eksportmængden til Unionen, navnlig fordi intet tyder på, at tredjelande eller hjemmemarkedet vil kunne absorbere yderligere produktion i sådanne mængder. Det er i den forbindelse helt usandsynligt, at det kinesiske hjemmemarked skulle være i stand til at absorbere en betydelig del af denne overskudskapacitet, da markedet omfatter et stort antal konkurrerende producenter.
3.2.6. Omgåelse
(56)
Det blev konstateret, at de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare fra Kina var blevet omgået ved hjælp af importen afsendt fra Marokko i 2004 og fra Republikken Korea i 2010. Dette viser, at sælgerne af kinesiske SWR klart har interesse i EU-markedet, og at de ikke er i stand til at konkurrere på dette marked med ikke dumpede priser. Dette blev anset for at være endnu et tegn på, at den kinesiske eksport sandsynligvis vil stige i mængde og trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne bortfalder.
3.3. Sydafrika
3.3.1. Indledende bemærkninger
(57)
Der er to kendte producenter i Sydafrika. Som nævnt ovenfor samarbejdede én eksporterende producent i denne undersøgelse.
(58)
Den anden kendte producent viste ingen interesse i at eksportere til Unionen og angav sine produktionskapaciteter som fuldt udnyttede og foretog salg på det sydafrikanske hjemmemarked.
(59)
Importen fra Sydafrika faldt betydeligt, efter at der blev indført endelige foranstaltninger. Markedsandelen for importen fra Sydafrika (0,1 %) lå under ubetydelighedstærskelen i NUP, idet den udgjorde i alt 281 ton. Desuden var det meste af denne import i sidste ende beregnet til offshore, som har udviklet sig betydeligt siden sidste undersøgelse, og som ikke blev toldbehandlet i Unionen. Kun mindre mængder af den pågældende vare overgik til fri omsætning i Unionen.
(60)
For at få fastlagt, om der fortsat ville finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev der foretaget en undersøgelse af den samarbejdsvillige eksportørs oplysninger om mængder og priser ved eksport til Unionen og tredjelande, uudnyttet kapacitet, lagerbeholdninger og situationen på det sydafrikanske hjemmemarked.
3.3.2. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne ved eksport til Unionen
(61)
Den samarbejdsvillige eksportør af den pågældende vare leverede oplysninger om mængde og priser på eksportmarkederne ud over Unionen. Den eksporterende producent sælger en betragtelig del af sin produktion på eksportmarkederne, selv om eksportmængderne faldt i den betragtede periode. Virksomhedens eksportaktivitet fokuserer hovedsageligt på to særlige markedssegmenter: tovværk til skaktminedrift og tovværk til offshorerelaterede anvendelser.
(62)
Virksomhedens eksportpriser til tredjelande sammenlignet med eksportpriserne til Unionen inklusive den gældende antidumpingtold var generelt betydeligt højere i alle årene i den betragtede periode (30-70 %). Den prisfordel, som eksportøren opnåede på tredjelandsmarkeder sammenlignet med priserne på EU-markedet, tyder på, at eksportøren ikke vil komme ind på EU-markedet med betydelige mængder i fremtiden, hvis foranstaltningerne ophæves. I den forbindelse blev det også taget i betragtning, at virksomhedens eksportaktiviteter er rettet mod varer, som ikke primært efterspørges på EU-markedet, jf. betragtning 61.
3.3.3. Uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger
(63)
Siden den seneste undersøgelse lå den eksporterende producents lagerbeholdning på et stabilt niveau. Kapacitetsudnyttelsen (ca. 70-75 %) var i betragtning af tekniske begrænsninger i produktionsprocessen også på sit sædvanlige niveau. Den maksimale overskudskapacitet er på mellem 1 500-3 500 ton. Den eksporterende producent har ingen planer om at udvide sin produktionskapacitet med større mængder. Der synes at være meget begrænset kapacitet til at øge eksportmængderne til Unionen, især fordi der ikke er tegn på, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet vil kunne absorbere yderligere produktion.
(64)
Det skal desuden bemærkes, at produktionen hovedsageligt går til hjemmemarkedet, hvor der opnås stor fortjeneste, og derfor har virksomheden ingen interesse i at eksportere større mængder til Unionen.
3.4. Ukraine
3.4.1. Indledende bemærkninger
(65)
Da den kendte ukrainske eksporterende producent ikke udviste samarbejdsvilje, blev der som nævnt i betragtning 14 truffet afgørelse ud fra de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Da der kun findes ganske få oplysninger om den ukrainske erhvervsgren, bygger de efterfølgende konklusioner derfor på oplysningerne i ansøgerens anmodning om fornyet undersøgelse og på offentligt tilgængelige eksportstatistikker. Det skal bemærkes, at der ikke findes andre kendte producenter i Ukraine, og at nedenstående betragtninger angående navnlig produktionskapacitet vedrører den kendte eksporterende producent.
(66)
For at fastslå, om der eventuelt igen ville finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev priserne ved eksport til tredjelande og til Unionen, den uudnyttede kapacitet og omgåelsespraksis undersøgt.
3.4.2. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne ved eksport til Unionen
(67)
I mangel af andre mere pålidelige oplysninger er der taget hensyn til oplysningerne i anmodningen angående andre eksportmarkeder, som var baseret på offentligt tilgængelige statistikker. En analyse af tallene viste, at de gennemsnitlige priser ved eksport til disse lande lå langt under gennemsnitspriserne ved eksport til Unionen. Som allerede nævnt ovenfor i Kinas og Sydafrikas tilfælde blev priserne ved eksport til andre tredjelande betragtet som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne bortfalder. Konklusionen var på dette grundlag, at der er en betydelig margen med hensyn til at sænke priserne ved eksport til Unionen og stor sandsynlighed for, at de sænkes til et dumpingprisniveau.
3.4.3. Uudnyttet kapacitet
(68)
I de seneste år har de to allerede kendte eksporterende producenter fusioneret deres aktiviteter. Følgelig blev produktionskapaciteten som fastslået i den seneste undersøgelse reduceret. Ifølge dokumentationen i anmodningen og som anført af den kendte eksporterende producent anslås produktionskapaciteten i Ukraine til at være på mellem 35 000 og 40 000 ton, hvoraf ca. 70 % anvendes til den faktiske produktion. Denne overskudskapacitet, som ligger i størrelsesordenen 10 500-12 000 ton, viser således, at der er kapacitet til en betydelig forøgelse af eksportmængderne til Unionen. Det formodede forbrug i Ukraine, som er beregnet ud fra de kendte produktions- og statistikoplysninger om import og eksport, tyder på, at hjemmemarkedet ikke kan absorbere yderligere kapacitet. Ukraine er således det land, hvorfra faren for en omlægning af de uudnyttede kapaciteter til Unionen er mest overhængende af alle de berørte lande, især fordi der ikke er tegn på, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet vil kunne absorbere yderligere produktion.
3.4.4. Omgåelsespraksis
(69)
Efter indførelsen af de eksisterende foranstaltninger på importen af SWR fra Ukraine blev det fastslået, at foranstaltningerne blev omgået ved import af SWR fra Moldova. Det var opfattelsen, at denne omgåelsespraksis var en yderligere faktor, som dokumenterede interessen i et komme ind på EU-markedet og den manglende evne til at konkurrere på EU-markedet til ikke dumpingpriser.
3.5. Konklusion
(70)
Der blev konstateret fortsat betydelig dumping for så vidt angår Kina og Ukraine og i et begrænset omfang også for Sydafrika, selv om importmængden fra Sydafrika og Ukraine var på et lavt niveau.
(71)
Med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping, hvis foranstaltningerne bortfalder, blev der foretaget en undersøgelse af overskudskapaciteten og de uudnyttede lagerbeholdninger såvel som af pris- og eksportstrategierne på forskellige markeder. Denne undersøgelse viste, at der var en stor overskudskapacitet og akkumulerede lagerbeholdninger i Kina og i et mindre omfang i Ukraine. Der blev ikke konstateret overskudskapacitet eller unormale lagerbeholdninger i Sydafrika. Priserne ved eksport til andre tredjelande var generelt også lavere end priserne ved eksport til EU-markedet for Kina og for Ukraine, og Unionen var derfor stadig et attraktivt marked for de eksporterende producenter fra disse lande. Sydafrikansk eksport til andre lande var imidlertid på et betydeligt højere niveau end eksporten til Unionen og skete tilsyneladende ikke til dumpingpriser. Konklusionen var derfor, at der var stor sandsynlighed for, at eksporten fra Kina og Ukraine til tredjelande ville blive omlagt til Unionen, hvis der blev adgang til EU-markedet uden antidumpingforanstaltninger. Det var også sandsynligt, at den uudnyttede produktionskapacitet ville føre til øget import fra disse lande. En analyse af prisstrategierne viste desuden, at denne eksport fra Ukraine og Kina sandsynligvis ville finde sted til dumpingpriser. Disse konklusioner blev forstærket af, at det for både Kina og Ukraine blev fastslået, at de gældende foranstaltninger var blevet omgået gennem import fra andre lande, hvilket tyder på, at eksportlandene ikke kunne konkurrere på EU-markedet med rimelige priser. Omvendt blev den sydafrikanske producent anset for at være konkurrencedygtig i forhold til andre producenter, herunder EU-producenterne, på andre tredjelandes markeder med rimelige priser. På baggrund af ovenstående blev det for Kina og Ukraine fastslået, at der sandsynligvis fortsat ville finde dumping sted i betydelige mængder, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. Til gengæld var det opfattelsen, at det ikke ville være sandsynligt med fortsat dumping i betydelige mængder for så vidt angår importen fra Sydafrika, i betragtning af den faldende dumpingmængde siden den oprindelige undersøgelse og det forhold, at eksporten til andre lande skete til betydeligt højere priser end til Unionen, og den forudsigeligt lave efterspørgsel efter sydafrikanske varer.
(72)
Den ukrainske regering bemærkede med hensyn til ovenstående konklusioner, at påstanden om, at en ophævelse af antidumpingforanstaltningerne ville føre til en omlægning hos den ukrainske producent til EU-markedet, var overdreven og urimelig. For at støtte sin påstand fremførte regeringen, at de gældende foranstaltninger resulterede i tabte kundekontakter i Unionen og dermed førte til et ophør af eksporten til Unionen, og at den ukrainske eksport nu var rettet mod SNG-landene og det asiatiske marked i stedet for. Regeringen undlod imidlertid at kommentere attraktiviteten i forbindelse med EU-markedet som følge af den betydelige prisforskel på disse markeder som omtalt i betragtning 67 og kom således ikke ind på, at der faktisk er sandsynlighed for, at den ukrainske eksport vil blive omlagt til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(73)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte ansøgeren, at den faldende eksportmængde fra den sydafrikanske producent til andre markeder forventes at føre til en stadig større overskudskapacitet, som ikke vil blive absorberet af hjemmemarkedet, og således vil medføre øget import til Unionen. Disse påstande blev imidlertid ikke dokumenteret. Tværtimod blev det konstateret, at den samarbejdsvillige eksportørs faldende eksportsalg i den betragtede periode blev afbødet af hjemmemarkedssalget, der faldt i mindre omfang i samme periode. Ligeledes steg virksomhedens samlede salgsmængde mellem 2009 og undersøgelsesperioden. Der er således intet, der tyder på, at ansøgerens påstand kan være berettiget.
(74)
Ansøgeren kritiserede yderligere Kommissionen for ikke at tage hensyn til den manglende samarbejdsvilje, som den anden sydafrikanske producent har udvist, og det forhold, at selv om denne virksomhed ikke tidligere har foretaget eksport, er dette ikke nogen grund til fremover ikke at ville foretage eksport. I den forbindelse skal det bemærkes, at denne virksomhed i den betragtede periode ikke eksporterede til Unionen. Antidumpingforanstaltningerne tjener ikke som et redskab til at forbyde en berettiget import til Unionen. Denne påstand måtte således afvises.
D. EU-PRODUKTIONEN OG EU-ERHVERVSGRENEN
(75)
Inden for Unionen blev SWR fremstillet af mere end 25 producenter/producentgrupper, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(76)
Som anført under betragtning 10 blev der udtaget en stikprøve på tre producentvirksomheder/producentgrupper blandt de følgende 20 EU-producenter, som indsendte de ønskede oplysninger.
-
BRIDON Group bestående af Bridon International Ltd. (Det Forenede Kongerige) og Bridon International GmbH (Tyskland)
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland)
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Tyskland)
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH & Co. KG (Tyskland)
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Tyskland)
-
Teufelberger Seil GmbH (Tyskland)
-
ZBD Group A.S. (Tjekkiet)
-
Cables y Alambres especiales, SA (Spanien)
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal)
-
D. Koronakis SA (Grækenland)
-
N. Leventeris SA (Grækenland)
-
Drumet SA (Polen)
-
Metizi JSC (Bulgarien)
-
Arcelor Mittal Wire France (Frankrig)
-
Brunton Shaw UK Limited (Det Forenede Kongerige)
-
Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Rumænien)
-
Redaelli Tecna Spa (Italien)
-
Remer SRL (Italien)
-
Metal Press SRL (Italien)
-
Randers Reb International A/S (Danmark).
(77)
Det skal bemærkes, at de tre stikprøveudvalgte EU-producenter udgjorde 40 % af den samlede EU-produktion i NUP, mens ovennævnte 20 EU-producenter udgjorde 96 % af den samlede EU-produktion i NUP, hvilket betragtes som repræsentativt for hele EU-produktionen.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(78)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og ud fra Eurostat-oplysninger om den samlede EU-import.
(79)
EU-forbruget faldt med 21 % fra 255 985 ton til 203 331 ton mellem 2007 og NUP. Det faldt nærmere bestemt med 22 procentpoint i 2009 som en følge af den økonomiske afmatning og forblev på et lignende niveau i NUP efter en lettere stigning på 1 % i 2008.
2007
2008
2009
NUP
EU-forbruget
(i ton)
255 986
257 652
201 975
203 331
Indeks
100
101
79
79
2. Import fra de pågældende lande
2.1. Kumulering
(80)
I de foregående undersøgelser blev importen af SWR med oprindelse i Kina, Sydafrika og Ukraine vurderet kumulativt, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4. Det blev undersøgt, om en kumulativ vurdering også var hensigtsmæssig i forbindelse med den nuværende undersøgelse.
(81)
Den dumpingmargen, der blev fastlagt i forbindelse med importen fra hvert enkelt land, lå over ubetydelighedstærskelen. Med hensyn til mængderne blev der udført en analyse af de fremtidige sandsynlige eksportmængder for hvert land, hvis foranstaltningerne bortfalder. Heraf fremgik, at hvis foranstaltningerne bortfalder, vil importen fra Kina og Ukraine i modsætning til importen fra Sydafrika sandsynligvis stige til niveauer betydeligt over niveauerne i NUP og i hvert fald være over ubetydelighedstærskelen. Med hensyn til Sydafrika, blev det fastslået, at der var meget begrænset kapacitet til at øge eksportmængderne til Unionen, navnlig som følge af den meget lave overskudskapacitet og det forhold, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet vil kunne absorbere en eventuel yderligere produktion.
(82)
Med hensyn til konkurrencevilkårene mellem de importerede varer, blev det konstateret, at importen fra Sydafrika ikke direkte konkurrerede med importen fra de andre to lande. I den forbindelse var priserne på de varetyper, der blev importeret fra Sydafrika betydeligt højere som nævnt i betragtning 87 og 91 end importen fra de to andre lande. Faktisk førte disse højere priser til, at der ikke var tale om prisunderbud ved importen fra Sydafrika i modsætning til det konstaterede betydelige prisunderbud ved importen fra de to andre lande.
(83)
For så vidt angår importen fra de tre berørte lande, fremgik det af undersøgelsen, at SWR importeret fra disse lande havde de samme fysiske og tekniske egenskaber. Endvidere var de forskellige former for importeret SWR indbyrdes udskiftelige med varetyper fremstillet i Unionen, og de blev markedsført i Unionen i samme periode. Ud fra ovennævnte var det opfattelsen, at de importerede SWR med oprindelse i de pågældende lande konkurrerede med SWR fremstillet i Unionen.
(84)
På baggrund af ovenstående var det derfor opfattelsen, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt for Kinas og Ukraines vedkommende. Importen fra disse to lande blev derfor undersøgt kumulativt. Eftersom kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, og særlig konkurrencevilkårene mellem de importerede varer, ikke var opfyldt for Sydafrikas vedkommende, blev importen med oprindelse i dette land undersøgt individuelt.
2.2. Importen fra Kina og Ukraine
2.2.1. Importens mængde, markedsandel og priser
(85)
Ifølge Eurostat-oplysninger er importmængden af den pågældende vare fra Kina og Ukraine faldet med 54 % i den betragtede periode. Der blev konstateret en yderligere nedgang på 43 procentpoint i 2009 efterfulgt af et yderligere fald på 13 procentpoint i NUP.
(86)
Markedsandelen for kinesisk og ukrainsk import faldt fra 3,8 % til 2,2 % i den betragtede periode.
(87)
Med hensyn til importpriserne steg de med 29 % i den betragtede periode. Efter en stigning på 11 % i 2008 steg de yderligere i 2009 og forblev stabile i NUP.
2007
2008
2009
NUP
Import
(i ton)
9 844
10 081
5 830
4 553
Indeks
100
102
59
46
Markedsandel (i %)
3,8
3,9
2,9
2,2
Indeks
100
102
75
58
Importpris
1 073
1 195
1 394
1 388
Indeks
100
111
130
129
2.2.2. Prisunderbud
(88)
Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske og ukrainske eksporterende producenter måtte prisunderbuddet fastslås gennem importstatistikker opdelt på KN-kode og ved at anvende oplysninger, der var indsamlet ud fra grundforordningens artikel 14, stk. 6. Underbudsmargenen i NUP for importen af SWR med oprindelse i Kina og Ukraine lå på mellem 47,4 % og 58,2 %, eksklusive antidumpingtold.
2.3. Importen fra Sydafrika
2.3.1. Importmængde, markedsandel og priser på importen fra Sydafrika
(89)
Ifølge Eurostat-oplysninger er importmængden af den pågældende vare fra Sydafrika faldet med 77 % i den betragtede periode. Der blev konstateret en betydelig nedgang på 94 procentpoint i 2009 efterfulgt af et yderligere fald på 17 procentpoint i NUP.
(90)
Markedsandelen for den sydafrikanske import faldt fra 0,5 % til 0,1 % i den betragtede periode.
(91)
Med hensyn til importpriserne steg de støt med 52 % i den betragtede periode.
2007
2008
2009
NUP
Import
(i ton)
1 229
846
73
281
indeks
100
69
6
23
Markedsandel (i %)
0,5
0,3
0,0
0,1
indeks
100
68
7
29
Importpris
1 504
1 929
2 217
2 280
indeks
100
128
147
152
2.3.2. Prisunderbud
(92)
Der blev konstateret prisunderbud ved at anvende den samarbejdsvillige sydafrikanske producents eksportpriser uden antidumpingtold, og den viste sig at være negativ. Eftersom der ikke var andre eksporterende producenter i Sydafrika, gælder denne konklusion for landet som helhed.
3. Importen fra de lande, som er omfattet af de udvidede foranstaltninger
3.1. Republikken Korea
(93)
Som omtalt i betragtning 3 blev det konstateret, at omgåelsen af de oprindelige foranstaltninger over for Kina fandt sted via Republikken Korea (Sydkorea). Antidumpingtolden på importen af varer med oprindelse i Kina blev derfor udvidet til også at omfatte importen af samme SWR, afsendt fra Sydkorea, bortset fra de varer, der er fremstillet af 11 rent sydkoreanske producenter.
(94)
Efter undersøgelsen af omgåelse og udvidelsen af antidumpingtolden til at omfatte importen afsendt fra Sydkorea faldt importen betydeligt, og markedsandelen gik tilbage fra 18,7 % i 2007 til 12,8 % i NUP. Denne procentsats synes at svare til andelen af de rent koreanske eksporterende producenter, som hver fik bevilget en undtagelse.
3.2. Moldova
(95)
Det blev konstateret, at importen med oprindelse i eller afsendt fra Moldova var tæt på nul i den betragtede periode. Således blev en yderligere analyse ikke anset for nødvendig.
3.3. Marokko
(96)
Importen med oprindelse i eller afsendt fra Marokko faldt med 51 % i den betragtede periode. Markedsandelen udgjorde mindre end 0,5 % i den betragtede periode.
4. Andre lande, der er berørt af antidumpingforanstaltninger
(97)
Ifølge Eurostat-oplysninger faldt importmængden af visse tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Den Russiske Føderation som defineret i artikel 1, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1601/2001 (12) med 41 % i den betragtede periode.
(98)
Markedsandelen for den russiske import faldt fra 1,5 % i 2007 til 1,1 % i NUP.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(99)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
5.1. Indledende bemærkninger
(100)
Eftersom der er anvendt stikprøveudtagning for EU-erhvervsgrenen, blev skadens omfang vurderet både ud fra oplysninger indhentet for hele EU-erhvervsgrenen som defineret i betragtning 75 og ud fra oplysninger indhentet for de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
(101)
I tilfælde, hvor der anvendes stikprøveudtagning, foretages der i overensstemmelse med fast praksis en analyse af visse skadesindikatorer (produktion, kapacitet, produktivitet, lagerbeholdninger, salg, markedsandel, vækst og beskæftigelse) for EU-erhvervsgrenen som en helhed, mens de skadesindikatorer, som vedrører hver enkelt virksomheds præstation, dvs. priser, produktionsomkostninger, rentabilitet, lønninger, investeringer, afkast, likviditet og evne til at rejse kapital, undersøges ud fra oplysninger indhentet hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
(102)
En af producenterne fra virksomhedsgruppen Bridon, Bridon International Limited, der indgik i stikprøven, førte regnskaber i GBP i den betragtede periode. Resultatet var, at visse skadesindikatorer blev påvirket af valutakursudsvingene mellem GBP og EUR i den betragtede periode.
5.2. Oplysninger om EU-erhvervsgrenen
a) Produktion
(103)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 9 % mellem 2007 og NUP, dvs. fra 182 681 ton til 165 394 ton. Produktionsmængden forblev uændret i 2008, inden den reduceredes betydeligt med 13 % i 2009 som følge af den globale økonomiske afmatning. Den kom sig i NUP og steg med 4 procentpoint. Produktionsmængden faldt mindre end forbruget på EU-markedet som en følge af efterspørgslen på markeder uden for Unionen.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Produktionsmængde
(i ton)
182 681
182 691
159 266
165 394
indeks
100
100
87
91
b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(104)
Produktionskapaciteten gik tilbage med 6 % i den betragtede periode. I 2009 faldt den med 10 %, inden den steg med 4 procentpoint i NUP. Da produktionen faldt mere end kapaciteten, reduceredes den deraf følgende kapacitetsudnyttelsesgrad fra 69 % i 2007 til 66 % i NUP.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Kapacitet
265 779
261 383
239 312
249 254
indeks
100
98
90
94
Kapacitetsudnyttelse
69 %
70 %
67 %
66 %
indeks
100
102
97
97
c) Lagerbeholdninger
(105)
EU-erhvervsgrenens slutlagre steg i 2008 og 2009, men gik tilbage i NUP til niveauet for 2007.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Slutlagre
(i ton)
12 656
13 254
12 790
12 651
indeks
100
105
101
100
d) Salgsmængde
(106)
EU-erhvervsgrenens salg på markedet i Unionen faldt med 20 % mellem 2007 og NUP. Efter at være gået tilbage med 5 % i 2008 faldt salgsmængderne yderligere med 24 procentpoint i 2009 som en følge af den økonomiske afmatning. Denne udvikling er på linje med udviklingen på EU-markedet, hvor salget reduceredes med 21 % mellem 2007 og den nuværende undersøgelsesperiode som følge af den økonomiske afmatning.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen (i ton)
112 387
106 431
80 340
89 551
indeks
100
95
71
80
e) Markedsandel
(107)
Det lykkedes EU-erhvervsgrenen at bevare sin markedsandel uændret på 44 % mellem 2007 og den nuværende undersøgelsesperiode. Årene 2008 og 2009 viste imidlertid en tilbagegang i markedsandel til henholdsvis 41 % og 40 % af EU-forbruget.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Markedsandel
44 %
41 %
40 %
44 %
indeks
100
94
91
100
f) Vækst
(108)
Mellem 2007 og den nuværende undersøgelsesperiode faldt EU-forbruget med 21 %, og EU-erhvervsgrenens salgsmængde gik tilbage med kun 20 %. Således øgede EU-erhvervsgrenen sin markedsandel en anelse, hvorimod importen fra de pågældende lande mistede næsten 2 procentpoint i samme periode.
g) Beskæftigelse
(109)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 12 % mellem 2007 og NUP. Den største nedgang skete i 2009, da beskæftigelsen gik tilbage med 8 procentpoint. Det viser, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at tilpasse sig den nye markedssituation.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse
3 052
2 978
2 752
2 694
indeks
100
98
90
88
h) Produktivitet
(110)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som resultat pr. fuldtidsækvivalent (»FTÆ«) ansat pr. år var volatil i den betragtede periode, da den steg med 2 procentpoint i 2008 og faldt med 5 procentpoint i 2009, inden den gik tilbage med 6 procentpoint i NUP.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet
59,9
61,3
57,9
61,4
indeks
100
102
97
103
i) Dumpingmargenens størrelse
(111)
Med hensyn til indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af de faktiske dumpingmargeners størrelse, som var betydelige, kan denne indvirkning ikke anses for at være betydelig i betragtning af den samlede importmængde fra de pågældende lande og den gældende antidumpingtold.
5.3. Oplysninger vedrørende EU-producenterne i stikprøven
j) Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(112)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser steg med 11 % mellem 2007 og den nuværende undersøgelsesperiode. Priserne steg progressivt med 16 % indtil 2009, inden de faldt med 5 procentpoint i NUP. Denne prisudvikling hænger sammen med, at EU-erhvervsgrenen kunne fordele ordrer til høje priser, der var afgivet inden den økonomiske afmatning, på 2009. Det hænger også sammen med EU-erhvervsgrenens gradvise omlægning i retning af SWR til højere priser, nemlig SWR med en større diameter.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Gennemsnitlige enhedssalgspriser i EU (EUR/pr. ton)
3 219
3 492
3 720
3 560
indeks
100
108
116
111
k) Lønninger
(113)
Mellem 2007 og NUP faldt gennemsnitslønningerne pr. FTÆ med 12 % i den betragtede periode. Der kan imidlertid ikke drages en fornuftig konklusion af nedenstående tabel, da lønningerne pr. ansat var kraftigt påvirket af valutakursudsvingene mellem GBP og EUR i den betragtede periode.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Lønninger pr. FTÆ (EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
indeks
100
92
85
88
l) Investeringer og evne til at rejse kapital
(114)
Selv om investeringerne i SWR gik tilbage med 32 % i den betragtede periode, var de betydelige og beløb sig til mere end 35 mio. EUR. Investeringerne fokuserede hovedsageligt på SWR med en høj margen. Producenterne, der indgik i stikprøven, havde ikke svært ved at rejse kapital i den betragtede periode, da investeringerne normalt kunne tilbagebetales i løbet af få år.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Investeringer
(1 000 EUR)
12 331
9 038
6 283
8 406
indeks
100
73
51
68
m) Rentabilitet på EU-markedet
(115)
Det lykkedes producenterne, der indgik i stikprøven, at opnå fortjeneste i hele den betragtede periode. Fortjenesten fra 2008 til NUP lå over den fortjeneste på 5 %, der var sat som mål i den oprindelige undersøgelse. De resultater, som producenterne i stikprøven opnåede, kan hovedsageligt forklares ved prisudviklingen mellem 2007 og NUP og ved den vedvarende globale efterspørgsel, for så vidt angår producenterne i stikprøven, hvilket gjorde det muligt for disse at fordele de faste omkostninger. Faldet i rentabiliteten i NUP forklares ved en prisnedgang og ved en nedgang i produktionsmængden, hvilket påvirkede produktionsomkostningerne negativt.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Rentabilitet på EU-markedet (i %)
3,6
5,7
11,1
6,5
indeks
100
158
307
179
n) Investeringsafkast
(116)
Investeringsafkastet udtrykt som den samlede fortjeneste ved SWR-aktivitet i procent af den bogførte nettoværdi af de aktiver, der direkte og indirekte er knyttet til fremstillingen af SWR, fulgte i det store hele ovennævnte rentabilitetstendens i hele den betragtede periode.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Afkast af investeringer (i %)
24,5
45
76,4
69,6
indeks
100
184
312
284
o) Likviditet
(117)
Likviditeten forbedredes mellem 2007 og NUP og fulgte ovennævnte rentabilitetstendens i hele den betragtede periode.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Likviditet
(1 000 EUR)
20 255
38 579
60 276
45 841
indeks
100
190
298
226
p) Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(118)
De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenen led under den økonomiske afmatning, eftersom salgsmængde, produktionsmængde, beskæftigelse og investeringer gik tilbage, men de viste også, at EU-erhvervsgrenen tilpassede sit produktionsudstyr til bedre at kunne klare de nye økonomiske rammer og udnytte mulighederne på EU-markedet og på markederne uden for Unionen inden for segmenter, hvor der kan opnås høje margener. Forbedringen af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i 1999 er et bevis på, at foranstaltningerne er effektive, og at EU-erhvervsgrenen kom sig efter virkningerne af tidligere tiders dumpingpraksis.
(119)
Den ukrainske regering fremførte, at den ikke kunne forstå, hvordan en ophævelse af antidumpingtolden over for ukrainsk import kunne skade EU-erhvervsgrenen, når dens skadesindikatorer hovedsageligt viste positive tendenser i en periode med økonomisk krise og især mellem 2009 og NUP. Denne analyse var imidlertid baseret på en begrænset periode og ikke på hele den betragtede periode. Det bør noteres, at denne periode ikke er repræsentativ for den overordnede tendens, der tog sit udgangspunkt i en situation, hvor den fortjeneste, der var sat som mål, ikke engang var opnået, men som i sidste ende blev opnået på trods af den økonomiske krise, der påvirkede EU-erhvervsgrenen og dennes indikatorer ved udgangen af den betragtede periode. Som anført i betragtning 112 og 115 kan den relativt positive generelle situation, der gjorde sig gældende for EU-erhvervsgrenen, på den ene side forklares med den fyldte ordrebog ved udgangen af 2008, som blev fordelt på 2009, og med stigningen i forbruget på markeder uden for Unionen, som bidrog til den samlede positive tendens for så vidt angår de indikatorer, der var knyttet til fortjenesten.
5.4. Konklusion
(120)
Selv om forbruget gik tilbage med 21 %, lykkedes det EU-erhvervsgrenen at bevare sin markedsandel, og priserne steg med 11 %, lagerbeholdningerne forblev på et fornuftigt niveau, mens produktionsmængden faldt mindre end forbruget. For så vidt angår rentabiliteten var EU-erhvervsgrenen rentabel i hele den betragtede periode. Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den betragtede periode.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
(121)
Som nævnt i betragtning 55 og 68 har de eksporterende producenter i Kina og Ukraine potentialet til i væsentlig grad at øge deres eksportmængde til Unionen ved at anvende den eksisterende overskudskapacitet. Faktisk er der betydelig kapacitet til rådighed - mere end 500 000 ton - hvilket repræsenterer det samlede EU-forbrug. Hvis foranstaltningerne bortfalder, er det derfor sandsynligt, at betydelige mængder kinesisk og ukrainsk SWR vil trænge ind på EU-markedet og generobre tabte markedsandele samt øge disse yderligere.
(122)
Som nævnt i betragtning 88 blev det konstateret, at importprisen fra Kina og Ukraine var lav, og at den underbød EU-priserne. Disse lave priser vil sandsynligvis fortsat blive opkrævet. Faktisk kan priserne for Ukraines vedkommende som anført i betragtning 67 endog falde yderligere. En sådan prisadfærd vil sammen med disse landes eksportørers evne til at levere store mængder af den pågældende vare til EU-markedet efter al sandsynlighed virke negativt på priserne på EU-markedet med en forventet negativ indflydelse på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Som vist ovenfor hænger EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater tæt sammen med prisniveauet på EU-markedet. Hvis EU-erhvervsgrenen udsættes for øgede importmængder til dumpingpriser fra Kina og Ukraine, vil det sandsynligvis føre til en forværring af erhvervsgrenens finansielle situation som konstateret i den oprindelige undersøgelse. Konklusionen er derfor, at ophævelsen af foranstaltninger vedrørende importen med oprindelse i Kina og Ukraine efter al sandsynlighed vil betyde fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
(123)
For så vidt angår Sydafrika og som anført i betragtning 63, synes overskudskapaciteten at være begrænset. Som nævnt i betragtning 92 blev det konstateret, at Sydafrikas eksportpriser til Unionen ikke underbød EU-erhvervsgrenens priser. I betragtning af den lave eksportmængde, som kom ind på EU-markedet, blev eksportpriserne på sydafrikanske SWR til de fem største markeder uden for EU også sammenlignet med EU-erhvervsgrenens priser efter varetype. Det blev konstateret, at disse priser heller ikke underbød EU-erhvervsgrenens priser.
(124)
I betragtning af den begrænsede overskudskapacitet og det manglende prisunderbud konkluderes det, at ophævelsen af foranstaltningerne på importen med oprindelse i Sydafrika efter al sandsynlighed ikke vil føre til fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(125)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger over for Kina og Ukraine. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Det bør erindres, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(126)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger vedrørende importen med oprindelse i Kina og Ukraine i dette særlige tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(127)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den positive udvikling i erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen rent faktisk bevarede sin markedsandel i den betragtede periode stod i skarp modsætning til den situation, der var gældende inden indførelsen af foranstaltninger i 1999. EU-erhvervsgrenen forbedrede også sin fortjeneste mellem 2007 og NUP. Det skal også nævnes, at der blev konstateret omgåelse i forbindelse med importen fra Marokko, Moldova og Republikken Korea. Havde denne udvikling ikke fundet sted, ville EU-erhvervsgrenens situation have været endnu bedre.
(128)
Det kan med rimelig forventes, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil drage fordel af opretholdelsen af foranstaltninger. Hvis foranstaltningerne vedrørende importen med oprindelse i Kina og Ukraine ikke opretholdes, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide skade som følge af den øgede import til dumpingpriser fra disse lande, og at dens finansielle situation vil forværres.
3. Importørernes interesser
(129)
Der mindes om, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at virkningerne af indførelsen af foranstaltninger ikke ville blive store. Som nævnt i betragtning 11 besvarede to importører spørgeskemaet og samarbejdede fuldt ud i denne procedure. De anførte, at foranstaltningerne var skyld i prisstigninger. Undersøgelsen viste imidlertid, at der fandtes andre leveringskilder, og at importpriserne fra andre lande var på samme niveauer som de kinesiske.
(130)
Ud fra ovenstående konkluderedes det, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen væsentlig negativ indvirkning på de pågældendes finansielle situation, og at en videreførelse af foranstaltningerne ikke ville påvirke importørerne urimeligt.
4. Brugernes interesser
(131)
SWR anvendes inden for en lang række områder og følgelig kan en lang række brugerindustrier være berørte, f.eks. fiskeri, søfarts- og shippingbranchen, olie- og gasindustrien, minedrift, skovbrug, lufttransport, civilingeniørarbejder, bygge- og anlægsbranchen, elevatorbranchen. Ovennævnte liste over brugerindustrier er kun vejledende.
(132)
Kommissionen har fremsendt spørgeskemaer til alle kendte brugere. Som omtalt i betragtning 16 var der kun en bruger, der samarbejdede i denne procedure. Virksomheden anførte, at den ikke led under foranstaltningerne, da der fandtes andre forsyningskilder, og SWR ikke udgjorde en betydelig del af dens produktionsomkostninger. I den forbindelse blev det konkluderet, at da omkostningerne ved SWR var ubetydelige over for brugerindustrierne, og eftersom der fandtes andre forsyningskilder, har de gældende foranstaltninger ingen væsentlig indvirkning på brugerindustrien.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(133)
I betragtning af ovennævnte drages den konklusion, at der ikke findes tvingende grunde til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(134)
Alle parter blev orienteret om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina og Ukraine opretholdes, og at foranstaltningerne afsluttes vedrørende importen med oprindelse i Sydafrika. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev ikke modtaget bemærkninger, som kunne ændre ovenstående konklusioner.
(135)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af SWR med oprindelse i Kina og Ukraine bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Til gengæld får foranstaltningerne vedrørende importen med oprindelse i Sydafrika lov til at udløbe.
(136)
Som anført i betragtning 2 og 3 blev den gældende antidumpingtold for importen af den pågældende vare fra Ukraine og Kina udvidet til også at omfatte importen af SWR afsendt fra henholdsvis Moldova, Marokko og Republikken Korea, uanset om varen var angivet med oprindelse i Moldova, Marokko og Republikken Korea. Den antidumpingtold, der skal opretholdes på importen af den pågældende vare som anført i betragtning 2, bør fortsat være udvidet til også at omfatte importen af SWR afsendt fra henholdsvis Moldova, Marokko og Republikken Korea, uanset om varen var angivet med oprindelse i Moldova, Marokko og Republikken Korea. Den marokkanske eksporterende producent, som blev fritaget for de foranstaltninger, der blev udvidet ved forordning (EF) nr. 1886/2004, bør også fritages for de foranstaltninger, der indføres ved denne forordning. De 11 eksporterende producenter i Sydkorea, som blev fritaget for de foranstaltninger, der blev udvidet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 400/2010, bør også fritages for de foranstaltninger, der indføres ved denne forordning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, henhørende under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98 (Taric-kode 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 og 7312109819) med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til 60,4 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
3. Den endelige antidumpingtold fastsættes til 51,8 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare med oprindelse i Ukraine.
4. Den endelige antidumpingtold på importen af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina som anført i stk. 2, udvides til også at omfatte importen af samme tovværk og kabler af stål afsendt fra Marokko, uanset om varen er angivet med oprindelse i Marokko (Taric-kode 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 og 7312109812) bortset fra varer fremstillet af Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marokko (Taric-tillægskode A567) og importen af samme tovværk og kabler af stål afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea (Taric-kode 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 og 7312109813) bortset fra varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomhed
Taric-tillægskode
Republikken Korea
Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Den endelige antidumpingtold på importen af varer med oprindelse i Ukraine som anført i stk. 3, udvides til også at omfatte importen af samme tovværk og kabler af stål afsendt fra Moldova, uanset om varen er angivet med oprindelse i Moldova (Taric-kode 7312108111, 7312108311, 7312108111, 7312108911 og 7312109811).
6. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
7. Proceduren om fornyet undersøgelse af importen af tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, med oprindelse i Sydafrika, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98, afsluttes hermed.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. januar 2012.
32012R0102
L 036/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 102/2012
od 27. siječnja 2012.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz čelične užadi i kabela podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Ukrajine kako je proširena na uvoz čelične užadi i kabela poslanih iz Maroka, Moldove i Republike Koreje, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz tih zemalja ili ne, nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 te o prekidu postupka revizije nakon isteka mjere u vezi s uvozom čelične užadi i kabela podrijetlom iz Južne Afrike prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 2., članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Prethodni ispitni postupci i postojeće mjere
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1796/1999 (2) („Osnovna uredba”) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz čelične užadi i kabela („ČUK”) podrijetlom, između ostalog, iz Narodne Republike Kine („NRK”), Indije, Južne Afrike i Ukrajine. Navedene se mjere dalje u tekstu nazivaju se „početne mjere”, a ispitni postupak koji je doveo do mjera koje su uvedene izvornom Uredbom dalje u tekstu naziva se „početni ispitni postupak”.
(2)
Vijeće je 2001. Uredbom (EZ) br. 1601/2001 (3) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu u rasponu od 9,7 % do 50,7 % na uvoz određene željezne ili čelične užadi i kabela podrijetlom, između ostalog, iz Ruske Federacije. Ista razina pristojbi uvedena je Uredbom Vijeća (EZ) br. 1279/2007 (4) nakon parcijalne privremene revizije i revizije nakon isteka mjere. Vijeće je u travnju 2004. Uredbom (EZ) br. 760/2004 (5) proširilo početne mjere na uvoz ČUK-a poslanog iz Moldove nakon ispitnog postupka o izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih na ČUK podrijetlom iz Ukrajine preko Moldove. Slično tomu, Vijeće je u listopadu 2004. Uredbom (EZ) br. 1886/2004 (6) proširilo početne mjere protiv NRK-a na uvoz ČUK-a poslanog iz Maroka.
(3)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1858/2005 (7) nakon revizije nakon isteka mjere, zadržalo početne mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Te mjere dalje u tekstu nazivaju se „mjere na snazi”, a ispitni postupak revizije nakon isteka mjere dalje u tekstu naziva se „posljednji ispitni postupak”. Vijeće je u svibnju 2010. Provedbenom uredbom (EU) br. 400/2010 (8) proširilo početne mjere na uvoz ČUK-a poslanog iz Republike Koreje nakon ispitnog postupka o izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih na ČUK podrijetlom iz NRK-a preko Republike Koreje.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(4)
Komisija je 13. studenoga 2010., putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije najavila pokretanje revizije nakon isteka („obavijest o pokretanju postupka”) (9) antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz ČUK-a podrijetlom iz NRK-a, Južne Afrike i Ukrajine prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
(5)
Revizija je pokrenuta nakon utemeljenog zahtjeva koji je podnio Odbor za industrije žičane užadi Europske unije (EWRIS) („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju veći udjel, u ovom slučaju više od 60 %, ukupne proizvodnje ČUK-a u Uniji. Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao nastavak ili ponavljanje dampinga i štete industriji Unije („IU”).
(6)
U izostanku dokaza o uvozu podrijetlom iz Indije, podnositelj zahtjeva nije zahtijevao pokretanje revizije nakon isteka mjere o uvozu podrijetlom iz Indije. Posljedično, mjere koje su se primjenjivale na uvoz podrijetlom iz Indije istekle su 17. studenoga 2010. (10)
3. Ispitni postupak
(7)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila proizvođače izvoznike, uvoznike, poznate korisnike i njihova udruženja, predstavnike zemalja izvoznica, podnositelja zahtjeva i proizvođače iz Unije spomenute u zahtjevu. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(8)
S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika u NRK-u, proizvođača u Uniji i uvoznika uključenih u ispitni postupak, u početku je u obavijesti o pokretanju postupka predviđen odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se omogućilo Komisiji da odluči je li odabir uzoraka doista neophodan i, ako jest, da bi se odabrao uzorak, gornje strane su zamoljene da se jave u roku od 2 tjedna od pokretanja postupka i dostave Komisiji podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka.
(9)
S obzirom da je samo jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a dostavio podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka i izrazio spremnost na daljnju suradnju s Komisijom, odlučeno je da se odabir uzoraka ne primjenjuje u slučaju proizvođača izvoznika iz NRK-a te da se gore spomenutom proizvođaču pošalje upitnik.
(10)
Dvadeset proizvođača/grupa proizvođača iz Unije dostavilo je podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka i izrazilo svoju spremnost na suradnju s Komisijom. Na temelju podataka primljenih od proizvođača/grupa proizvođača iz Unije, Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača/grupe proizvođača koje se smatralo reprezentativnim za IU u smislu obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
(11)
Osam uvoznika dostavilo je podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka i izrazilo svoju spremnost na suradnju s Komisijom. Međutim, budući da su samo dva uvoznika zaista uvozila dotični proizvod, Komisija je odlučila ne primijeniti odabir uzoraka te je gore spomenutim uvoznicima poslala upitnik.
(12)
Upitnici su stoga poslani trima proizvođačima/grupama proizvođača iz Unije u uzorku te dvama uvoznicima i svim poznatim proizvođačima izvoznicima u tri dotične zemlje.
(13)
Proizvođač izvoznik iz NRK-a koji je odgovorio na obrazac za odabir uzoraka kasnije nije dostavio odgovor na upitnik. Stoga se smatra da u ispitnom postupku nije sudjelovao ni jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a.
(14)
Jedan proizvođač izvoznik iz Ukrajine dostavio je ograničen prijedlog u vrijeme pokretanja ispitnog postupka. Proizvođač je pozvan da ispuni upitnik, ali nije dostavio odgovor na upitnik. Stoga se smatra da u ispitnom postupku nije sudjelovao ni jedan proizvođač izvoznik iz Ukrajine.
(15)
Jedan proizvođač izvoznik iz Južne Afrike dostavio je odgovor na upitnik.
(16)
Nadalje, odgovori na upitnik primljeni su od tri proizvođača/grupe proizvođača iz Unije u uzorku, dva uvoznika i jednog korisnika.
(17)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za potrebe utvrđivanja vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i proizašle štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Njemačka,
-
BRIDON grupa koju čine dva trgovačka društva: Bridon International Ltd, Ujedinjena Kraljevina i BRIDON International GmbH, Njemačka,
-
REDAELLI Tecna SpA, Italija;
(b)
proizvođač izvoznik iz Južne Afrike:
-
SCAW South Africa Ltd, Južna Afrika;
(c)
uvoznici:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Njemačka,
-
SENTECH International, Francuska;
(d)
korisnik:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Španjolska.
(18)
Ispitni postupak u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2009. do 30. rujna 2010. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(19)
Dotični proizvod je isti kao u početnom ispitnom postupku i posljednjem ispitnom postupku koji je doveo do uvođenja mjera koje su trenutačno na snazi, odnosno čelična užad i kabeli, uključujući zatvorenu užad, osim užadi i kabela od nehrđajućeg čelika najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm (koji se u industrijskoj terminologiji često nazivaju čeličnom užadi i kabelima, odnosno ČUK), trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98 („dotični proizvod”).
2. Istovjetni proizvod
(20)
Kako je utvrđeno u početnom i posljednjem ispitnom postupku, ova revizija ispitnog postupka potvrdila je da ČUK koji se proizvodi u NRK-u i Ukrajini i izvozi u Uniju, ČUK koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Južne Afrike i izvozi u Uniju, ČUK koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu analogne zemlje, Turske, i ČUK koji u Uniji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije imaju iste osnovne fizičke i tehničke značajke i krajnje upotrebe te se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
(21)
Jedan uvoznik iznio je argument koji je također u posljednjem ispitnom postupku dalo Europsko udruženje uvoznika žičane užadi (EWRIA). Tvrdio je da se dotični proizvod i proizvodi koji se proizvode i prodaju u Uniji značajno razlikuju te da bi trebalo praviti razliku između užadi za opću i posebnu namjenu. Na te argumente detaljno je odgovoreno u Osnovnoj i posljednjoj uredbi o uvođenju privremenih i konačnih mjera na uvoz dotičnog proizvoda. Nadalje, u sudskom sporu T-369/08 EWRIA-je protiv Europske komisije Opći sud je smatrao da Komisija nije napravila očitu pogrešku u procjeni time što nije razlikovala između užadi za opću i posebnu namjenu u ispitnim postupcima na temelju dostupnih dokaza (11).
(22)
Budući da uvoznik nije donio ni jedan novi element koji pokazuje da se promijenila osnova na kojoj su doneseni ovi početni nalazi, potvrđuju se zaključci doneseni u Osnovnoj i posljednjoj uredbi.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(23)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je bi li se damping nastavio ili ponovio prestanu li vrijediti mjere na snazi.
1. Uvodne napomene
(24)
Što se tiče NRK-a i Ukrajine, ni jedan od proizvođača izvoznika nije surađivao u cijelosti. Javili su se jedan proizvođač izvoznik u Ukrajini i jedan proizvođač izvoznik u NRK-u i poslan im je upitnik namijenjen proizvođačima izvoznicima. Njihovi odgovori na upitnik smatrani su nepotpunima i nedosljednima, a u njihovim poslovnim prostorima nisu se mogli obaviti posjeti radi provjere. Dotična trgovačka društva propisno su u pisanom obliku obaviještena da će se u tim okolnostima morati iskoristiti dostupne činjenice u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. U Južnoj Africi, jedini poznati proizvođač izvoznik dostavio je podatke o svojoj izvoznoj prodaji u Uniji tijekom RRIP-a što je predstavljalo svu izvoznu prodaju Južne Afrike u Uniju tijekom istog razdoblja.
(25)
Prema podacima Eurostata, tijekom RRIP-a ukupni je obujam uvoza ČUK-a iz NRK-a, Južne Afrike i Ukrajine iznosio 4 833 tone, što predstavlja 2,4 % tržišnog udjela Unije. Tijekom posljednjeg ispitnog postupka ukupan uvoz dotičnih zemalja iznosio je 3 915 tone, što predstavlja 2,2 % tržišnog udjela Unije.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
(26)
U skladu s člankom 11. stavkom 9. Osnovne uredbe, ista metodologija korištena je u početnom ispitnom postupku, kad god se okolnosti nisu mijenjale ili kad god su bili dostupni podaci. U slučaju nesuradnje, kao što je slučaj NRK-a i Ukrajine, trebalo je iskoristiti dostupne činjenice u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
2.1. NRK
(27)
Prema podacima Eurostata, tijekom RRIP-a je ukupni obujam uvoza ČUK-a iz NRK-a iznosio 4 530 tona, što predstavlja 2,2 % tržišnog udjela Unije.
2.1.1. Analogna zemlja
(28)
S obzirom da je NRK gospodarstvo u tranziciji, uobičajena vrijednost morala se utvrditi na temelju podataka dobivenih u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
(29)
U posljednjem ispitnom postupku Turska je služila kao analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti. Za ovaj ispitni postupak podnositelj zahtjeva predložio je ponovno korištenje Turske. Nitko nije prigovorio odabiru analogne zemlje.
(30)
Ispitni postupak pokazao je da Turska ima konkurentno tržište za ČUK s tri domaća proizvođača koji opskrbljuju oko 53 % tržišta i konkurenciju od uvoza iz ostalih trećih zemalja. Nema uvoznih carina u Tursku na dotični proizvod i nema drugih ograničenja za uvoz ČUK-a u Tursku. Konačno, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 20., proizvod koji se proizvodi i prodaje na turskom domaćem tržištu sličan je proizvodu koji proizvođač izvoznik iz NRK-a izvozi u Uniju.
(31)
Stoga se zaključuje da Turska predstavlja primjerenu analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
2.1.2. Uobičajena vrijednost
(32)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajena je vrijednost utvrđena na temelju podataka dobivenih od proizvođača koji surađuje u analognoj zemlji, odnosno na temelju cijene koju nepovezani korisnici plaćaju ili koju trebaju platiti na domaćem tržištu Turske. Podaci koje je dostavio proizvođač analizirani su te je utvrđeno da je prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine te da je reprezentativna.
(33)
Kao rezultat toga, uobičajena vrijednost utvrđena je kao ponderirana prosječna domaća prodajna cijena nepovezanim kupcima od strane proizvođača iz Turske koji surađuje.
2.1.3. Izvozna cijena
(34)
U izostanku suradnje od proizvođača iz NRK-a, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, izvozna cijena utvrđena je na temelju javno dostupnih podataka. Utvrđeno je da su podaci prikupljeni na temelju članka 14. stavka 6. Osnovne uredbe primjereniji za izračun dampinške marže nego podaci Eurostata budući da relevantne oznake KN pokrivaju šire područje primjene proizvoda nego dotični proizvod, kako je utvrđeno u gornjoj uvodnoj izjavi 19.
2.1.4. Usporedba
(35)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba na razini franko tvornica i na istoj razini trgovine između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je odgovarajuća prilagodba za razlike za koje je utvrđeno da utječu na usporedivost cijena. Navedene su prilagodbe izvršene u pogledu troškova prijevoza i osiguranja u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
2.1.5. Dampinška marža
(36)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u Uniju. Ova usporedba pokazala je postojanje značajnog dampinga od oko 38 %.
2.2. Južna Afrika
(37)
Tijekom RRIP-a, prema podacima Eurostata, ukupni obujam uvoza ČUK-a iz Južne Afrike iznosio je 281 tonu, što predstavlja 0,1 % tržišnog udjela Unije, odnosno na razini de minimis. Jedini poznati proizvođač izvoznik predstavljao je 100 % ovog uvoza.
2.2.1. Uobičajena vrijednost
(38)
Prema članku 2. stavku 1. Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene koju plaćaju ili koju trebaju platiti nepovezani kupci na domaćem tržištu Južne Afrike, budući da je utvrđeno da je prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine te da je reprezentativna.
2.2.2. Izvozna cijena
(39)
S obzirom na to da je sva izvozna prodaja dotičnog proizvoda izvršena izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna je cijena utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje je trebalo platiti.
2.2.3. Usporedba
(40)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba na istoj razini trgovine, na razini franko tvornice, između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, izvršena je odgovarajuća prilagodba za razlike za koje se tvrdilo i pokazalo da utječu na usporedivost cijena. Navedene su prilagodbe izvršene u pogledu troškova prijevoza, troškova osiguranja i troškova kredita u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
2.2.4. Dampinška marža
(41)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u Uniju, po vrsti proizvoda. Usporedba je pokazala postojanje dampinga koji je iznosio do 17 % što je niže od dampinške marže od 38,6 % koja je utvrđena u početnom ispitnom postupku.
2.3. Ukrajina
(42)
Prema podacima Eurostata, tijekom RRIP-a, ukupni je obujam uvoza ČUK-a iz Ukrajine iznosio 22 tone, što predstavlja manje od 0,1 % tržišnog udjela Unije, odnosno na razini de minimis.
2.3.1. Uobičajena vrijednost
(43)
Prema članku 18. Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju podataka pronađenih u revizijskom zahtjevu podnositelja zahtjeva koji odgovaraju cijeni koju nepovezani korisnici plaćaju ili koju trebaju platiti na domaćem tržištu Ukrajine.
2.3.2. Izvozna cijena
(44)
U izostanku suradnje od proizvođača iz Ukrajine, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, izvozna cijena utvrđena je na temelju javno dostupnih podataka. Utvrđeno je da su podaci prikupljeni na temelju članka 14. stavka 6. Osnovne uredbe najprimjereniji za izračun dampinške marže budući da ti podaci pokrivaju upravo dotični proizvod kako je definiran u uvodnoj izjavi 19.
2.3.3. Usporedba
(45)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba, izvozna cijena je usklađena za prekooceanski prijevoz i osiguranje u revizijskom zahtjevu podnositelja zahtjeva u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Kao rezultat, za RRIP je utvrđena dampinška marža veća od 80 %.
3. Vjerojatni razvoj uvoza u slučaju ukidanja mjera
3.1. Uvodne napomene
(46)
Ni jedan od 28 poznatih proizvođača izvoznika iz NRK-a nije surađivao.
(47)
Dva južnoafrička proizvođača izvoznika navedena u zahtjevu za reviziju odgovorila su na upite Komisije, ali samo je jedan s interesom za izvoz u Uniju surađivao ispunjavanjem upitnika. Nema drugih poznatih proizvođača u Južnoj Africi.
(48)
Što se tiče Ukrajine, poznati proizvođač izvoznik prestao je surađivati kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 14. Nema drugih poznatih proizvođača u Ukrajini.
3.2. NRK
3.2.1. Uvodne napomene
(49)
U početnom ispitnom postupku sva trgovačka društva iz NRK-a podlijegala su jednoj antidampinškoj pristojbi po stopi od 60,4 %. Obujam uvoza iz NRK-a značajno se smanjio, s 11 484 tona tijekom RIP-a početnog ispitnog postupka (EU-15) na 1 942 tone tijekom RRIP-a posljednjeg ispitnog postupka (EU-25), ali se onda povećao na 4 530 tona u tekućem RRIP-u. Zamijećeno je, međutim, da uvoz iz NRK-a ima trend povećanja od 2001. Trenutačni tržišni udjel NRK-a je oko 2,2 %.
(50)
Da bi se utvrdilo bi li bilo vjerojatno da bi se damping nastavio ako bi se mjere stavile izvan snage, ispitano je cjenovno ponašanje proizvođača izvoznika na drugim izvoznim tržištima, izvozne cijene u Uniju, kapacitet proizvodnje i prakse izbjegavanja mjera. Podaci o uvoznim cijenama izvoznika utvrđeni su prema podacima Eurostata, podaci o obujmu izvoza i izvoznim cijenama prema statističkim podacima NRK-a, a podaci o kapacitetu na temelju podataka uključenih u zahtjev. Utvrđeno je da su podaci Eurostata najprikladniji za usporedbu sa statističkim podacima NRK-a jer je usporedba bila moguća samo za šire područje primjene proizvoda, kako je objašnjeno u sljedećoj uvodnoj izjavi.
3.2.2. Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i izvoznih cijena za Uniju
(51)
Statistički podaci dostupni iz javnih baza podataka NRK-a pokrivaju šire područje primjene proizvoda nego dotični proizvod. Stoga se na temelju ovih podataka nije mogla izvršiti značajna analiza količina izvezenih na druga tržišta. Analiza cijena za koju se mogla koristiti baza podataka NRK-a temelji se na razumnim procjenama s obzirom na slične značajke drugih proizvoda koji su potencijalno uključeni u analizu.
(52)
Na temelju dostupnih podataka, kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi, utvrđeno je da su izvozne cijene iz NRK-a na druga izvozna tržišta, u prosjeku, značajno ispod izvoznih cijena u Uniji (za oko 30 % ako se ne uzmu u obzir plaćene antidampinške pristojbe). Budući da je, kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 36., izvozna prodaja iz NRK-a u Uniju ostvarena na dampinškim razinama, to je značilo da je izvoz na ostala tržišta trećih zemalja vjerojatno dosegnuo veće dampinške razine nego izvozna prodaja u Uniju. Također se smatralo da se razina izvozne cijene za treće zemlje može smatrati pokazateljem vjerojatne razine cijene izvozne prodaje u Uniju u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Na temelju toga, i s obzirom na niske razine cijena na tržištima trećih zemalja, zaključeno je da postoji značajna marža za smanjenje izvoznih cijena u Uniju, što bi kao posljedica također povećalo damping.
3.2.3. Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji
(53)
Također je utvrđeno da je razina cijena prodaje od strane IU-a u Uniji bila u prosjeku značajno viša nego razina izvozne cijene izvoznika iz NRK-a na tržišta trećih zemalja. Činjenica da općenito prevladavajuća razina cijene za dotični proizvod na tržištu Unije čini tržište Unije vrlo privlačnim vrijedi i za NRK. Viša razina cijena na tržištu Unije poticaj je za povećanje izvoza u Uniju.
3.2.4. Dampinška marža
(54)
Prema zaključku iz uvodne izjave 36., izvozna prodaja iz NRK-a u Uniju ostvarena je pri značajnim dampinškim razinama temeljenim na uobičajenoj vrijednosti analogne zemlje. U izostanku mjera, nema razloga smatrati da uvoz ne bi bio ostvaren po sličnim dampinškim cijenama i u većim količinama.
3.2.5. Neiskorišteni kapacitet i zalihe
(55)
Sukladno revizijskom zahtjevu i kako je uspoređeno na temelju javno dostupnih podataka (odnosno podataka koje su trgovačka društva objavila na svojim internetskim stranicama, kapaciteti svih proizvođača izvoznika u NRK-u procijenjeni su na 1 355 000 tona. Procjena podnositelja zahtjeva u vezi iskorištenosti kapaciteta proizvođača iz NRK-a je oko 63 % što daje neiskorišteni kapacitet od više od 500 000 tona. Podnositelj zahtjeva također je dao podatke o proizvodnim postrojenjima koja se postavljaju i veličini domaćeg tržišta. Proizvođači iz NRK-a tako imaju značajne rezervne kapacitete koji jako premašuju ne samo količinu izvoza u Uniju tijekom RRIP-a nego i ukupnu potrošnju u Uniji. Tako kapacitet za veliko povećanje količina izvoza u Uniju postoji, posebno zato jer nema pokazatelja da bi tržišta trećih zemalja ili domaće tržište mogli prihvatiti bilo kakvu dodatnu proizvodnju u tim količinama. U vezi s tim trebalo bi napomenuti da je malo vjerojatno da bi domaće tržište u NRK-u, zbog nazočnosti znatnog broja konkurentnih proizvođača moglo prihvatiti značajan obujam ovih rezervnih kapaciteta.
3.2.6. Prakse izbjegavanja mjera
(56)
Utvrđeno je da su se mjere na snazi za uvoz dotičnog proizvoda iz NRK-a izbjegavale putem uvoza pretovarenog preko Maroka 2004. i preko Republike Koreje 2010. Ovo pokazuje jasan interes za tržište Unije prodavatelja ČUK-a iz NRK-a i njihovu nevoljkost da se natječu na tržištu Unije na nedampinškim razinama. Ovo se smatra daljnjom naznakom da bi se, ako mjere prestanu važiti, obujam izvoza iz NRK-a vjerojatno povećao te da bi na tržište Unije dolazio po dampinškim cijenama.
3.3. Južna Afrika
3.3.1. Uvodne napomene
(57)
Dva su poznata proizvođača u Južnoj Africi. Kako je gore objašnjeno, jedan je proizvođač izvoznik surađivao u ovoj reviziji ispitnog postupka.
(58)
Drugi poznati proizvođač nije pokazao nikakav interes za uvoz u Uniju navodeći da su njegovi proizvodni kapacitet u cijelosti iskorišteni i da se prodaju na domaćem južnoafričkom tržištu.
(59)
Uvoz iz Južne Afrike značajno se smanjio od uvođenja početnih mjera. Tržišni udjel uvoza iz Južne Afrike (0,1 %) bio je ispod de minimis praga tijekom RRIP-a, iznoseći ukupno do 281 tonu. Štoviše, većina ovog uvoza bila je namijenjena za offshore upotrebu koja se značajno razvila od prethodnog ispitnog postupka i nije bila carinjena u EU-u. Samo manje količine dotičnog proizvoda puštene su za slobodan protok u EU-u.
(60)
Kako bi se utvrdilo bi li se damping nastavio ako mjere prestanu važiti, ispitani su podaci koje je dostavio izvoznik koji surađuje o obujmu izvoza i cijenama za Uniju i za treće zemlje, neiskorištenom kapacitetu i zalihama te stanju na domaćem južnoafričkom tržištu.
3.3.2. Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i izvoznih cijena za Uniju
(61)
Izvoznik dotičnog proizvoda koji surađuje dostavio je podatke o obujmu i cijenama na izvoznim tržištima izuzev Unije. Proizvođač izvoznik prodaje značajan dio svoje proizvodnje na izvoznim tržištima čak i ako se obujam izvoza smanjio tijekom razmatranog razdoblja. Izvozna aktivnost trgovačkog društva većinom se fokusirala na dva posebna segmenta tržišta: užad za primjene vezane uz rudarstvo i bušenje na moru.
(62)
Izvozne cijene trgovačkog društva za treće zemlje u usporedbi s izvoznim cijenama za Uniju uključujući važeću antidampinšku pristojbu ukupno su bile značajno više u svim godinama razmatranog razdoblja (od 30 % do 70 %). Cjenovna prednost koju je ostvario izvoznik na tržištima trećih zemalja u usporedbi s cijenama na tržištu Unije sugerira da izvoznik u budućnosti ne bi ušao na tržište Unije sa značajnim količinama ako mjere prestanu važiti. S tim u vezi, također se smatralo da se, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 61., izvozne aktivnosti trgovačkog društva fokusiraju na proizvode koji se primarno ne traže na tržištu Unije.
3.3.3. Neiskorišteni kapacitet i zalihe
(63)
Od posljednjeg ispitnog postupka proizvođač izvoznik koji surađuje zadržao je zalihe na stabilnoj razini. Iskorištenost kapaciteta (oko 70-75 %) također je bila na uobičajenim razinama ako se u obzir uzmu tehnička ograničenja u procesu proizvodnje. Maksimalni dostupni rezervni kapacitet je u rasponu od 1 500-3 500 tona. Proizvođač izvoznik ne planira značajno proširiti svoje proizvodne kapacitete. Kapacitet za povećanje izvoznih količina u Uniju čini se vrlo ograničen u pogledu činjenice da bi tržišta trećih zemalja ili domaće tržište mogli prihvatiti svu dodatnu proizvodnju.
(64)
Nadalje se napominje da proizvodnja uglavnom ide na domaće tržište gdje se postiže visoka dobit, pa stoga trgovačko društvo nema interesa izvoziti značajne količine u Uniju.
3.4. Ukrajina
3.4.1. Uvodne napomene
(65)
S obzirom na izostanak suradnje ukrajinskog proizvođača izvoznika, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 14., nalazi se temelje na dostupnim činjenicama, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Budući da se malo zna o ukrajinskoj industriji, sljedeći zaključci pouzdaju se u podatke dostavljene u revizijskom zahtjevu podnositelja zahtjeva i javno dostupne statističke podatke o trgovini. Napominje se da nema drugih poznatih proizvođača u Ukrajini i da se sljedeća razmatranja o konkretnim proizvodnim kapacitetima odnose na poznatog proizvođača izvoznika.
(66)
Da bi se utvrdilo bi li bilo vjerojatno da bi se damping nastavio ako bi se mjere stavile izvan snage, ispitane su izvozne cijene za treće zemlje i za Uniju, neiskorišteni kapaciteti i prakse izbjegavanja mjera.
3.4.2. Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i izvoznih cijena za Uniju
(67)
U izostanku drugih pouzdanijih podataka, uzeti su u obzir podaci dostavljeni u zahtjevu o ostalim izvoznim tržištima, na temelju javno dostupnih statističkih podataka. Analiza dostupnih podataka pokazala je da su prosječne izvozne cijene za te zemlje značajno niže od prosječnih izvoznih cijena za Uniju. Kako je već objašnjeno, u slučaju NRK-a i Južne Afrike, izvozne cijene za treće zemlje smatrane su pokazateljem za vjerojatnu cjenovnu razinu za izvozne cijene za Uniju, ako mjere prestanu važiti. Na toj je osnovi zaključeno da postoji značajna marža za smanjenje izvoznih cijena za Uniju i vrlo vjerojatno na dampinškim razinama.
3.4.3. Neiskorišteni kapacitet
(68)
Zadnjih nekoliko godina dva prethodno poznata proizvođača izvoznika spojila su svoje aktivnosti. Rezultat je bio da se proizvodni kapacitet kako je utvrđeno u posljednjem ispitnom postupku smanjio. U skladu s dokazima dostupnima u zahtjevu i kako je naveo poznati proizvođač izvoznik, procijenjeni proizvodni kapacitet u Ukrajini je u rasponu od 35 000-40 000 tona, od čega se 70 % koristi za stvarnu proizvodnju. Rezervni kapacitet, koji je u rasponu od 10 500-12 000 tona, pokazujući da postoji kapacitet da se izvozne količine u Uniju značajno povećaju. Očita potrošnja u Ukrajini izračunana na osnovi poznate proizvodnje i statističkih podataka o uvozu i izvozu označava da domaće tržište ne može prihvatiti dodatne kapacitete. Ukrajina tako ostaje zemlja iz koje je preusmjeravanje neiskorištenih kapaciteta na tržište Unije najneposrednije od svih dotičnih zemalja, posebno zato što nema pokazatelja da bi tržišta trećih zemalja ili domaće tržište mogli prihvatiti dodatnu proizvodnju.
3.4.4. Prakse izbjegavanja mjera
(69)
Nakon uvođenja postojećih mjera na uvoz ČUK-a iz Ukrajine, utvrđeno je da su se ove mjere izbjegavale uvozom ČUK-a iz Moldove. Smatralo se da je zabilježena praksa izbjegavanja mjera dodatan čimbenik koji označava interes za ulaz na tržište Unije i nemogućnost natjecanja na tržištu Unije po nedampinškim razinama.
3.5. Zaključak
(70)
Utvrđen je nastavak značajnog dampinga za NRK i Ukrajinu te smanjenog dampinga za Južnu Afriku, iako je obujam uvoza iz Južne Afrike i Ukrajine bio na niskim razinama.
(71)
Kako bi se ispitalo bi li se damping vjerojatno nastavio ako bi antidampinške mjere prestale važiti, analizirani su rezervni kapaciteti i neiskorištene zalihe kao i strategije određivanja cijene i strategije izvoza na različitim tržištima. Ispitivanje je pokazalo da postoje značajni rezervni kapaciteti i akumulirane zalihe u NRK-u i u manjoj mjeri u Ukrajini. U Južnoj Africi nisu zamijećeni značajni rezervni kapaciteti ili neuobičajene zalihe. Nadalje, utvrđeno je da su izvozne cijene u ostale treće zemlje općenito niže od onih na tržištu Unije u slučaju NRK-a i Ukrajine te da stoga Unija ostaje privlačno tržište za proizvođače izvoznike iz tih zemalja. Izvoz iz Južne Afrike u druge zemlje ipak je na višoj razini nego izvoz u Uniju i čini se da nije po dampinškim cijenama. Stoga je zaključeno da bi se izvoz iz NRK-a i Ukrajine u treće zemlje vjerojatno preusmjerio u Uniju ako bi pristup na tržište Unije bio bez antidampinških mjera. Dostupni rezervni proizvodni kapaciteti bi također vjerojatno doveli do povećanog uvoza iz tih zemalja. Analiza strategija određivanja cijene nadalje je otkrila da bi se izvoz iz Ukrajine i NRK-a najvjerojatnije odvijao po dampinškim cijenama. Ove je zaključke dodatno potvrdila činjenica da je utvrđeno da su postojeće mjere za NRK i Ukrajinu izbjegavane uvozom preko drugih zemalja što znači da se zemlje izvoznice nisu mogle natjecati na tržištu Unije po pravednim cijenama. Nasuprot tome, smatralo se da se južnoafrički proizvođač može natjecati s drugim proizvođačima, uključujući proizvođače iz Unije, na tržištima trećih zemalja po pravednim cijenama. S obzirom na gore navedeno, za NRK i Ukrajinu je utvrđeno da bi se damping vjerojatno nastavio u značajnim količinama ako bi se dopustilo da mjere isteknu. Nasuprot tome, ako se u obzir uzme smanjena razina dampinga od početnog ispitnog postupka, činjenica da je izvoz u druge zemlje ostvaren po značajno višim cijenama nego u EU te predvidljivo niska potražnja za južnoafričkim proizvodima, smatra se da nastavak dampinškog uvoza u značajnim količinama vjerojatno ne bi bio vezan za uvoz iz Južne Afrike.
(72)
Ukrajinska Vlada komentirala je gornje nalaze uz argument da je tvrdnja da bi prestanak važenja antidampinških mjera doveo do prebacivanja ukrajinskog proizvođača na tržište Unije pretjerana i neopravdana. Kako bi potvrdila svoju tvrdnju, Vlada je komentirala da su mjere na snazi rezultirale gubitkom kontakata s kupcima u EU-u te time završetkom izvoza u Uniju, te da se ukrajinski izvoz sada usredotočuje na tržišta ZND-a i azijska tržišta. Vlada ipak nije komentirala privlačnost tržišta Unije koja je rezultat značajne razlike u cijeni na tim tržištima kako je navedeno u uvodnoj izjavi 67., te tako propustila poantu da postoji vjerojatnost da bi se ukrajinski izvoz preusmjerio na Uniju ako se dostupi istek mjera.
(73)
Nakon objave, podnositelj zahtjeva tvrdio je da se predviđa da će smanjeni obujam izvoza južnoafričkog proizvođača na druga tržišta dovesti do povećanih rezervnih kapaciteta koje neće prihvatiti domaće tržište te će tako dovesti do povećanog uvoza u Uniju. Ovi argumenti nisu bili potkrijepljeni dokazima. Nasuprot tome, primijećeno je da je smanjena izvozna prodaja izvoznika koji surađuje tijekom razmatranog razdoblja ublažena domaćom prodajom koja se u manjoj mjeri smanjila u istom razdoblju. Također se ukupan obujam prodaje trgovačkog društva povećao između 2009. i RIP-a. Stoga nema naznake da se argumentacija podnositelja zahtjeva mogla opravdati.
(74)
Podnositelj zahtjeva nadalje je kritizirao Komisiju jer nije uzela u obzir nesuradnju drugog južnoafričkog proizvođača te da činjenica što ovo trgovačko društvo nije u prošlosti izvozilo nije razlog da neće izvoziti u budućnosti. S tim u vezi napominje se da tijekom razmatranog razdoblja ovo trgovačko društvo nije izvozilo u Uniju. Antidampinške mjere ne služe kao instrument za zabranu zakonitog uvoza u Uniju. Stoga je ovu tvrdnju trebalo odbaciti.
D. PROIZVODNJA UNIJE I INDUSTRIJA UNIJE
(75)
U Uniji ČUK proizvodi više od 25 proizvođača/grupa proizvođača koji čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.
(76)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 10., uzorak koji se sastoji od 3 trgovačka društva proizvođača/grupa proizvođača odabran je od sljedećih 20 proizvođača iz Unije koji su dostavili tražene podatke:
-
BRIDON Group koju čine Bridon International Ltd (Ujedinjena Kraljevina) i Bridon International GmbH (Njemačka),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Njemačka),
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GmbH (Njemačka),
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH i Co. KG (Njemačka),
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Njemačka),
-
Teufelberger Seil GmbH (Njemačka),
-
ZBD Group A.S. (Češka Republika),
-
Cables y Alambres especiales, SA (Španjolska),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal),
-
D. Koronakis SA (Grčka),
-
N. Leventeris SA (Grčka),
-
Drumet SA (Poljska),
-
Metizi JSC (Bugarska),
-
Arcelor Mittal Wire France (Francuska),
-
Brunton Shaw UK Limited (Ujedinjena Kraljevina),
-
Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Rumunjska),
-
Redaelli Tecna SpA (Italija),
-
Remer SRL (Italija),
-
Metal Press SRL (Italija),
-
Randers Reb International A/S (Danska).
(77)
Napominje se da 3 proizvođača iz Unije u uzorku čine 40 % ukupne proizvodnje Unije tijekom RRIP-a, dok gore navedenih 20 proizvođača iz Unije čine 96 % ukupne proizvodnje Unije tijekom RRIP-a što se smatra reprezentativnim za čitavu proizvodnju Unije.
E. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja na tržištu Unije
(78)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje IU-a na tržištu Unije i prema podacima Eurostata za sav uvoz EU-a.
(79)
Između 2007. i RRIP-a, potrošnja Unije smanjena je za 21 % od 255 985 tona na 203 331 tonu. Posebno je nakon blagog porasta za 1 % 2008. značajno pala za 22 postotna boda 2009., što je bila posljedica gospodarskog pada te je ostala na sličnoj razini u RRIP-u.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Potrošnja Unije (u tonama)
255 986
257 652
201 975
203 331
indeks
100
101
79
79
2. Uvoz iz dotičnih zemalja
2.1. Kumulacija
(80)
U prethodnim ispitnim postupcima uvoz ČUK-a podrijetlom iz NRK-a, Južne Afrike i Ukrajine ocjenjivan je kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe. Ispitano je je li kumulativno ocjenjivanje također prikladno u trenutnom ispitnom postupku.
(81)
U vezi s tim utvrđeno je da je dampinška marža utvrđena u vezi s uvozom iz svake od zemalja bila veća nego de minimis. Što se tiče količina, napravljena je prognostička analiza vjerojatnog obujma izvoza svake zemlje ako bi mjere prestale važiti. Otkriveno je da bi uvoz iz NRK-a i Ukrajine, za razliku od Južne Afrike, vjerojatno porastao na razine značajno iznad onih dosegnutih u RRIP-u te da bi sigurno prešao prag zanemarivosti, ako mjere prestanu važiti. Što se tiče Južne Afrike, utvrđeno je da je kapacitet za povećanje izvoznih količina u Uniju vrlo ograničen u pogledu niskih rezervnih kapaciteta i činjenice da bi tržišta trećih zemalja ili domaće tržište mogli prihvatiti svu dodatnu proizvodnju, ako bi je bilo.
(82)
S obzirom na uvjete natjecanja između uvezenih proizvoda, utvrđeno je da se uvoz iz Južne Afrike nije izravno natjecao s uvozom iz druge dvije zemlje. S tim u vezi su cijene vrsta proizvoda uvezenih iz Južne Afrike bile značajno više, kako je pokazano u donjim uvodnim izjavama 87. i 91., od uvoza iz druge dvije zemlje. Ove više cijene dovele su do izostanka sniženja cijene uvozom iz Južne Afrike što je suprotno nalazu značajnog sniženja cijene uvozom iz druge dvije zemlje.
(83)
Što se tiče uvoza iz tri dotične zemlje, ispitni je postupak utvrdio da je uvezeni ČUK iz ovih zemalja bio sličan po osnovnim fizičkim i tehničkim značajkama. Nadalje, različite vrste uvezenog ČUK-a mogle su se izmjenjivati s vrstama proizvedenima u Uniju i u Uniji su prodavane tijekom istog razdoblja. U svjetlu gore navedenog, smatralo se da se uvezeni ČUK podrijetlom iz dotičnih zemalja natjecao s ČUK-om proizvedenim u Uniji.
(84)
Na temelju gore navedenog, smatralo se stoga da su ispunjeni kriteriji u pogledu NRK-a i Ukrajine određeni u članku 3. stavku 4. Osnovne uredbe. Stoga je uvoz iz ove dvije zemlje ispitan kumulativno. Budući da kriteriji određeni u članku 3. stavku 4., i posebno uvjeti nadmetanja između njihovih uvezenih proizvoda, nisu zadovoljeni s obzirom na Južnu Afriku, uvoz podrijetlom iz ove zemlje ispitivao se zasebno.
2.2. Uvoz iz NRK-a i Ukrajine
2.2.1. Obujam, tržišni udjel i cijene uvoza
(85)
Prema podacima Eurostata, obujam uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Ukrajine smanjio se za 54 % tijekom razmatranog razdoblja. Značajan pad od 43 postotna boda uočen je 2009., a zatim je slijedilo daljnje smanjenje za 13 postotnih bodova u RRIP-u.
(86)
Tržišni udjel uvoza iz NRK-a i Ukrajine smanjio se tijekom razmatranog razdoblja sa 3,8 % na 2,2 %.
(87)
Što se tiče uvoznih cijena, povećale su se za 29 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon povećanja od 11 % 2008., dalje su se povećale 2009. i ostale su stabilne tijekom RRIP-a.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Uvoz (u tonama)
9 844
10 081
5 830
4 553
indeks
100
102
59
46
Tržišni udjel (%)
3,8
3,9
2,9
2,2
indeks
100
102
75
58
Cijena uvoza
1 073
1 195
1 394
1 388
indeks
100
111
130
129
2.2.2. Sniženje cijena
(88)
U pogledu izostanka suradnje proizvođača izvoznika iz NRK-a i Ukrajine, trebalo je utvrditi sniženje cijene prema uvoznim statističkim podacima pomoću podataka koji koriste oznaku KN prikupljenih na temelju članka 14. stavka 6. Osnovne uredbe. U RRIP-u je marža sniženja cijena za uvoz ČUK-a podrijetlom iz NRK-a i Ukrajine, s isključenom antidampinškom pristojbom, bila u rasponu od 47,4 % do 58,2 %.
2.3. Uvoz iz Južne Afrike
2.3.1. Obujam, tržišni udjel i cijene uvoza iz Južne Afrike
(89)
Prema podacima Eurostata, obujam uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz Južne Afrike smanjio se za 77 % tijekom razmatranog razdoblja. Značajan pad od 94 postotna boda uočen je 2009., a zatim je slijedilo manje smanjenje za 17 postotnih bodova u RRIP-u.
(90)
Tržišni udjel uvoza iz Južne Afrike smanjio se tijekom razmatranog razdoblja sa 0,5 % na 0,1 %.
(91)
Što se tiče uvoznih cijena, stalno su se povećavale za 52 % tijekom razmatranog razdoblja.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Uvoz (u tonama)
1 229
846
73
281
indeks
100
69
6
23
Tržišni udjel (%)
0,5
0,3
0,0
0,1
indeks
100
68
7
29
Cijena uvoza
1 504
1 929
2 217
2 280
indeks
100
128
147
152
2.3.2. Sniženje cijena
(92)
Sniženje cijene utvrđeno je pomoću izvoznih cijena južnoafričkog proizvođača koji surađuje, bez antidampinške pristojbe, te je utvrđeno da je negativno. U pogledu izostanka bilo kojeg drugog proizvođača izvoznika u Južnoj Africi, ovaj je zaključak vrijedi i za zemlju u cjelini.
3. Uvoz iz zemalja na koje su mjere proširene
3.1. Republika Koreja
(93)
Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 3., utvrđeno je da se izbjegavanje početnih mjera vezano uz NRK odvijalo putem Republike Koreje (Južne Koreje). Posljedično, antidampinška pristojba uvedena na uvoz podrijetlom iz NRK-a proširena je na uvoz istog ČUK-a poslanog iz Južne Koreje, uz izuzetak onog koji je proizvelo 11 izvornih južnokorejskih proizvođača.
(94)
Nakon ispitnog postupka o izbjegavanju mjera i proširenja antidampinške pristojbe na uvoz poslan iz Južne Koreje, uvoz se značajno smanjio a tržišni udjel smanjio se s 18,7 % 2007. na 12,8 % u RRIP-u. Čini se da ovaj postotak odgovara udjelu izvornih korejskih proizvođača izvoznika kojima je dano izuzeće.
3.2. Moldova
(95)
Utvrđeno je da je uvoz podrijetlom iz ili poslan iz Moldove blizu nule tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se daljnja analiza nije smatrala potrebnom.
3.3. Maroko
(96)
Uvoz podrijetlom iz ili poslan iz Maroka pao je za 51 % tijekom razmatranog razdoblja. Njegov tržišni udjel predstavljao je manje od 0,5 % tijekom razmatranog razdoblja.
4. Druga zemlja na koju se odnose antidampinške mjere
(97)
Prema podacima Eurostata, obujam uvoza određene željezne ili čelične užadi i kabela podrijetlom iz Ruske Federacije kako je utvrđeno člankom 1. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1601/2001 (12) smanjio se za 41 % tijekom razmatranog razdoblja.
(98)
Tržišni udjel ruskog uvoza smanjio se s 1,5 % 2007. na 1,1 % u RRIP-u.
5. Gospodarsko stanje IU-a
(99)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve relevantne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji imaju utjecaj na stanje IU-a.
5.1. Uvodne napomene
(100)
U pogledu činjenice da se odabir uzoraka koristio s obzirom na IU, šteta se ocjenjivala na temelju podataka prikupljenih na razini čitavog IU-a kako je definirano u uvodnoj izjavi 75. i na temelju podataka prikupljenih na razini proizvođača iz Unije u uzorku.
(101)
Ako je izvršen odabir uzoraka, u skladu s utvrđenom praksom, određeni pokazatelji štete (proizvodnja, kapacitet, produktivnost, zalihe, prodaja, tržišni udjel, rast i zaposlenost) analiziraju se za IU kao cjelinu, dok se oni pokazatelji štete koji se odnose na rezultate pojedinačnih trgovačkih društava, tj. cijene, troškovi proizvodnje, profitabilnost, plaće, ulaganja, povrat na ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala, ispituju na temelju podataka skupljenih na razini proizvođača iz Unije u uzorku.
(102)
Jedan od proizvođača u uzorku, grupa Bridon, Bridon International Limited je svoju računovodstvenu evidenciju tijekom razmatranog razdoblja vodila u funtama. Kao rezultat, na određene pokazatelje štete utjecala je fluktuacija deviznog tečaja između funte i eura tijekom razmatranog razdoblja.
5.2. Podaci koji se odnose na IU
(a) Proizvodnja
(103)
Između 2007. i RRIP-a, proizvodnja IU-a smanjila se za 9 % od 182 681 tone na 165 394 tone. Obujam proizvodnje ostao je nepromijenjen u 2008. prije značajnog pada od 13 % u 2009. koji je bio posljedica globalnoga gospodarskog pada. Oporavio se u RRIP-u i povećao za 4 postotna boda. Obujam proizvodnje smanjio se manje od potrošnje na tržištu Unije kao posljedica potražnje na tržištima izvan EU-a.
IU
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
182 681
182 691
159 266
165 394
indeks
100
100
87
91
(b) Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(104)
Proizvodni kapacitet tijekom razmatranog razdoblja smanjio se za 6 %. U 2009. smanjio se za 10 % prije povećanja od 4 postotna boda u RRIP-u. Proizvodnja je pala relativno više nego kapacitet, proizašla iskorištenost kapaciteta je pala sa 69 % 2007. na 66 % u RRIP-u.
IU
2007.
2008.
2009.
RRIP
Potrošnja Unije (u tonama)
265 779
261 383
239 312
249 254
indeks
100
98
90
94
Iskorištenost kapaciteta u %
69
70
67
66
indeks
100
102
97
97
(c) Zalihe
(105)
Razina završnih zaliha IU-a povećala se 2008. i 2009., ali se tijekom RRIP-a smanjila na razinu uz 2007.
IU
2007.
2008.
2009.
RRIP
Završne zalihe (tone)
12 656
13 254
12 790
12 651
indeks
100
105
101
100
(d) Obujam prodaje
(106)
Prodaja IU-a na tržištu Unije smanjila se za 20 % između 2007. i RRIP-a. Nakon smanjenja od 5 % 2008., obujam prodaje dalje je pao za 24 postotna boda 2009. kao posljedica gospodarskog pada. Ovaj razvoj u skladu je s razvojem tržišta Unije koje je palo za 21 % između 2007. i RRIP-a kao rezultat gospodarskog pada.
IU
2007.
2008.
2009.
RRIP
Prodaja nepovezanim stranama u Uniji (u tonama)
112 387
106 431
80 340
89 551
indeks
100
95
71
80
(e) Tržišni udjel
(107)
IU uspio je održati svoj tržišni udjel nepromijenjenim na 44 % između 2007. i RRIP-a. Godine 2008. i 2009., međutim, pokazuju pad u tržišnom udjelu na 41 % odnosno 40 % potrošnje Unije.
IU
2007.
2008.
2009.
RRIP
Tržišni udjel (%)
44
41
40
44
indeks
100
94
91
100
(f) Rast
(108)
Između 2007. i RRIP-a, kad se potrošnja Unije smanjila za 21 %, obujam prodaje IU-a pao je za samo 20 %. IU je tako stekao nešto tržišnog udjela, budući da je uvoz iz dotičnih zemalja izgubio skoro 2 postotna boda tijekom istog razdoblja.
(g) Zaposlenost
(109)
Razina zaposlenosti IU-a smanjena je za 12 % između 2007. i RRIP-a. Glavni pad dogodio se 2009. kad je zaposlenost smanjena za 8 postotnih bodova. To pokazuje da se IU mogao prilagoditi novoj situaciji na tržištu.
IU
2007.
2008.
2009.
RRIP
Zaposlenost
3 052
2 978
2 752
2 694
indeks
100
98
90
88
(h) Produktivnost
(110)
Produktivnost radne snage IU-a, izmjerena kao proizvodnja po ekvivalentu punog radnog vremena („EPRV”) zaposlenih po godini bila je promjenljiva tijekom razmatranog razdoblja budući da se povećala za 2 postotna boda 2008., pa se smanjila za 5 postotnih bodova 2009. prije nego se povećala za 6 postotnih bodova u RRIP-u.
IU
2007.
2008.
2009.
RRIP
Produktivnost
59,9
61,3
57,9
61,4
indeks
100
102
97
103
(i) Visina dampinške marže
(111)
Što se tiče učinka visine stvarnih dampinških marži za koje je utvrđeno da su visoke na IU, uzimajući u obzir ukupan obujam uvoza iz dotičnih zemalja i postojanje antidampinških pristojbi, ovaj se učinak ne može smatrati značajnim.
5.3. Podaci o proizvođačima iz Unije u uzorku
(j) Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene
(112)
Jedinične prodajne cijene IU-a povećale su se za 11 % između 2007. i RRIP-a. Cijene su se progresivno povećavale za 16 % do 2009., prije pada od 5 postotnih bodova u RRIP-u. Ovaj razvoj cijena povezan je s činjenicom da je IU mogao proširiti skupe narudžbe uzete prije gospodarskog pada na 2009. Također je povezan s progresivnom migracijom IU-a prema skupljem ČUK-u, odnosno ČUK-u većeg promjera.
Proizvođači u uzorku
2007.
2008.
2009.
RRIP
Prosječna jedinična prodajna cijena u EU-u (EUR/tona)
3 219
3 492
3 720
3 560
indeks
100
108
116
11
(k) Plaće
(113)
Između 2007. i RRIP-a, prosječna plaća po EPRV-u pala je za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. Iz niže tablice ne bi se, međutim, trebao donositi nikakav smislen zaključak budući da je na plaće po zaposleniku jako utjecala fluktuacija deviznog tečaja funta - EUR tijekom razmatranog razdoblja.
Proizvođači u uzorku
2007.
2008.
2009.
RRIP
Plaće po EPRV-u (EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
indeks
100
92
85
88
(l) Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(114)
Iako su se ulaganja u ČUK smanjila za 32 % tijekom razmatranog razdoblja, bila su značajna i iznosila su preko 35 milijuna EUR. Ulaganja su se uglavnom koncentrirala na ČUK s višom maržom. Proizvođači u uzorku nisu se suočili s poteškoćama u prikupljanju kapitala tijekom razmatranog razdoblja budući da su se ulaganja obično mogla isplatiti u roku od nekoliko godina.
Proizvođači u uzorku
2007.
2008.
2009.
RRIP
Ulaganja (u tisućama eura)
12 331
9 038
6 283
8 406
indeks
100
73
51
68
(m) Profitabilnost na tržištu Unije
(115)
Proizvođači u uzorku uspjeli su ostvariti dobit tijekom čitavog razmatranog razdoblja. Dobit ostvarena od 2008. do RRIP-a bila je iznad ciljane dobiti od 5 % utvrđene u početnom ispitnom postupku. Rezultati koje su postigli proizvođači u uzorku uglavnom se objašnjavaju razvojem cijena između 2007. i RRIP-a i trajnom globalnom potražnjom za proizvođačima u uzorku koja im je omogućila da reduciraju fiksne troškove. Pad u profitabilnosti u RRIP-u objašnjava se padom u cijenama i smanjenjem obujma proizvodnje što je imalo negativan učinak na trošak proizvodnje.
Proizvođači u uzorku
2007.
2008.
2009.
RRIP
Profitabilnost na tržištu Unije (%)
3,6
5,7
11,1
6,5
indeks
100
158
307
179
(n) Povrat ulaganja
(116)
Povrat ulaganja (ROI), izražen kao ukupna dobit koju je generirala aktivnost ČUK-a u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti imovine izravno ili neizravno povezane s proizvodnjom ČUK-a, općenito je slijedio trend profitabilnosti tijekom čitavog razmatranog razdoblja.
Proizvođači u uzorku
2007.
2008.
2009.
RRIP
Povrat ulaganja (%)
24,5
45
76,4
69,6
indeks
100
184
312
284
(o) Novčani tok
(117)
Stanje novčanog toka poboljšalo se između 2007. i RRIP-a. Slijedilo je gornje trendove profitabilnosti tijekom čitavog razmatranog razdoblja.
Proizvođači u uzorku
2007.
2008.
2009.
RRIP
Novčani tok (u tisućama EUR)
20 255
38 579
60 276
45 841
indeks
100
190
298
226
(p) Povrat od učinaka prošlog dampinga
(118)
Dok ispitani pokazatelji pokazuju da je IU pretrpio štetu od gospodarskog pada kako su pali obujam prodaje, obujam proizvodnje, zaposlenost i ulaganja, također pokazuju da je IU prilagodio svoju proizvodnu opremu kako bi se bolje suočio s novim gospodarskim okruženjem i kako bi mogao iskoristiti prilike na tržištu EU-a i tržištima izvan EU-a u segmentima u kojima se može postići visoka marža. Poboljšanje gospodarskog i financijskog stanja IU-a, nakon uvođenja antidampinških mjera 1999., dokaz je da su mjere učinkovite i da se IU oporavio od učinaka prošlih dampinških praksi.
(119)
Ukrajinska Vlada navela je da ne razumije kako bi ukidanje antidampinških pristojbi na ukrajinski uvoz moglo štetiti IU-u kad su njegovi pokazatelji štete uglavnom pokazivali pozitivne trendove u razdoblju gospodarske krize i posebno između 2009. i RRIP-a. Međutim, ova se analiza temelji na ograničenom vremenskom razdoblju, a ne na čitavom razmatranom razdoblju. Trebalo bi napomenuti da ovo razdoblje nije reprezentativno za cijeli trend, koji je počeo od stanja u kojem ciljana dobit nije niti ostvarena te je konačno ostvarena unatoč gospodarskoj krizi koja je utjecala na IU i njegove pokazatelje na kraju razmatranog razdoblja. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 112. i 115., relativno pozitivna ukupna slika koju pokazuje IU objašnjava se s jedne strane velikim brojem narudžbi na kraju 2008. koje su se proširile na 2009. te povećanjem u potrošnji tržišta izvan EU-a koja su doprinijela ukupnom pozitivnom trendu s obzirom na pokazatelje vezane uz dobit.
5.4. Zaključak
(120)
Iako se potrošnja smanjila za 21 %, IU je uspio održati svoj tržišni udjel, cijene su se povećale za 11 %, a zalihe su ostale na opravdanoj razini dok se obujam proizvodnje smanjio manje od potrošnje. U smislu profitabilnosti, IU je bio profitabilan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Uzimajući u obzir gore navedeno, može se zaključiti da IU nije pretrpio materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
(121)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 55. i 68., proizvođači izvoznici u NRK-u i Ukrajini imaju potencijal da značajno povećaju svoje obujme izvoza u Uniju korištenjem dostupnih rezervnih kapaciteta. Dostupni su značajni kapaciteti koji dostižu više od 500 000 tona što predstavlja ukupnu potrošnju Unije. Stoga je vjerojatno da će značajne količine ČUK-a iz NRK-a i Ukrajine prodrijeti na tržište Unije kako bi se vratio izgubljeni tržišni udjel i dalje ga povećati ako bi mjere prestale važiti.
(122)
Kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 88., utvrđeno je da su cijene uvoza iz NRK-a i Ukrajine niske i da snižavaju cijene EU-a. Ove niske cijene bi se najvjerojatnije nastavile primjenjivati. U slučaju Ukrajine, kako je naznačeno u uvodnoj izjavi 67., cijene mogu pasti čak i više. Takvo ponašanje prema cijenama, zajedno sa sposobnošću izvoznika u tim zemalja da isporuče značajne količine dotičnog proizvoda na tržište Unije, prema svim bi vjerojatnostima imalo učinak pada na cijene na tržištu Unije, s očekivanim negativnim utjecajem na gospodarsko stanje IU-a. Kako je gore prikazano, financijski rezultati IU-a usko su povezani s razinom cijena na tržištu Unije. Stoga je vjerojatno da bi, da je IU bio izložen povećanom obujmu uvoza iz NRK-a i Ukrajine po dampinškim cijenama, to dovelo do pogoršanja financijske situacije kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku. Na temelju toga se stoga zaključuje da bi stavljanje mjera na uvoz podrijetlom iz NRK-a i Ukrajine izvan snage vrlo vjerojatno dovelo do ponavljanja štete za IU.
(123)
Što se tiče Južne Afrike i kako je naznačeno u uvodnoj izjavi 63., čini se da su rezervni kapaciteti ograničeni. Kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 92., utvrđeno je da južnoafričke izvozne cijene u EU nisu snižavale cijene IU-a. S obzirom na niski obujam izvezen u EU koji je ušao na tržište Unije, izvozne cijene južnoafričkog ČUK-a na pet glavnih tržišta izvan EU-a također su uspoređene s cijenama IU-a na osnovi vrste proizvoda. Utvrdilo se da niti te cijene ne snižavaju cijene IU-a.
(124)
Uzimajući u obzir rezervne kapacitete i izostanak snižavanja cijena, zaključeno je da prestanak važenja mjera na uvoz podrijetlom iz Južne Afrike vjerojatno ne bi doveo do ponavljanja štete IU-u.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(125)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv NRK-a i Ukrajine bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir svih različitih uključenih interesa. Treba podsjetiti da se u prethodnim ispitnim postupcima smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja važećih antidampinških mjera na dotične strane.
(126)
Na tom temelju ispitano je postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera protiv uvoza podrijetlom iz NRK-a i Ukrajine u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
2. Interes IU-a
(127)
Dokazano je da je IU strukturno održiva industrija. To se potvrdilo pozitivnim razvojem njezinoga gospodarskog stanja promatranog tijekom razmatranog razdoblja. Posebno se ističe činjenica da je IU sačuvao svoj tržišni udjel tijekom razmatranog razdoblja, što je u snažnoj suprotnosti sa stanjem prije uvođenja mjera 1999. Također se napominje da je IU popravio stanje svoje dobiti između 2007. i RRIP-a. Nadalje se podsjeća da je utvrđeno izbjegavanje mjera uvozom iz Maroka, Moldove i Južne Koreje. Da nije došlo do ovog razvoja, stanje IU-a moglo bi biti čak i manje povoljno.
(128)
Opravdano se može očekivati da će IU nastaviti imati koristi od primjenjivanja mjera. Ako se mjere protiv uvoza podrijetlom iz NRK-a i Ukrajine ne zadrže, IU vjerojatno će ponovno trpjeti štetu od povećanog uvoza po dampinškim cijenama iz tih zemalja, a financijsko stanje će se pogoršati.
3. Interes uvoznika
(129)
Podsjeća se da je u prethodnim ispitnim postupcima utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera ne bi bio značajan. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., dva su uvoznika odgovorila na upitnik i u potpunosti surađivala u ovom postupku. Naznačila su da mjere povećavaju cijene. Ispitni postupak je međutim otkrio da postoje drugi izvori opskrbe te da su uvozne cijene iz drugih zemalja na sličnim razinama kao one iz NRK-a.
(130)
Na temelju prethodno navedenog, zaključeno je da trenutačne mjere koje su na snazi nemaju znatan negativan učinak na njihov financijski položaj i da nastavak uvođenja mjera neće nepropisno utjecati na uvoznike.
4. Interes korisnikâ
(131)
ČUK ima širok raspon primjena i stoga zabrinut može biti velik broj korisničkih industrija kao što je ribarstvo, pomorstvo/brodarstvo, naftna i plinska industrija, rudarstvo, šumarstvo, zračni promet, građevinarstvo, izgradnja i dizala. Gore navedeni popis industrija samo je indikativan.
(132)
Komisija je poslala upitnike svim poznatim korisnicima. Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 16., samo je jedan korisnik surađivao u postupku. To je značilo da nije pretrpio štetu od postojanja mjera budući da su bili dostupni drugi izvori te da ČUK nije predstavljao značajan udjel njegovih troškova proizvodnje. U ovom je kontekstu zaključeno da s obzirom na zanemariv učinak troška ČUK-a na korisničke industrije i postojanje drugih dostupnih izvora opskrbe, mjere na snazi nemaju značajan učinak na korisničku industriju.
5. Zaključak o interesu Unije
(133)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(134)
Sve su strane obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava preporučiti da se postojeće mjere nastave primjenjivati na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Ukrajine te da se ukinu s obzirom na uvoz podrijetlom iz Južne Afrike. Nakon te obavijesti također im je odobreno razdoblje za iznošenje prigovora. Nije primljen ni jedan komentar koji bi mogao promijeniti gornje zaključke.
(135)
Iz gore navedenoga slijedi da se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz ČUK-a podrijetlom iz NRK-a i Ukrajine, trebaju zadržati. Za razliku od njih, mjerama koje se primjenjuju na uvoz iz Južne Afrike trebalo bi dopustiti da prestanu vrijediti.
(136)
Kako je naglašeno u uvodnim izjavama 2. i 3., antidampinške pristojbe na snazi na uvoz dotični proizvod iz Ukrajine i NRK-a proširene su kako bi obuhvatile i uvoz ČUK-a poslanog iz Moldove, Maroka i Republike Koreje, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo u Moldovi, Maroku ili Republici Koreji ili ne. Antidampinška pristojba koja se treba zadržati na uvoz dotičnog proizvoda, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 2., trebala bi i dalje biti proširena na uvoz ČUK-a poslanog iz Moldove, Maroka i Republike Koreje, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo u Moldovi, Maroku ili Republici Koreji ili ne. Proizvođač izvoznik u Maroku koji je bio izuzet iz mjera kako je prošireno Uredbom (EZ) br. 1886/2004 također bi trebao biti izuzet iz mjera uvedenih ovom Uredbom. 11 proizvođača izvoznika u Južnoj Koreji koji su bili izuzeti iz mjera kako je prošireno Provedbenom uredbom (EU) br. 400/2010 također bi trebali biti izuzeti iz mjera uvedenih ovom Uredbom,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Konačna antidampinška pristojba uvodi se na uvoz čelične užadi i kabela, uključujući zatvorenu užad, isključujući užad i kabele od nehrđajućeg čelika, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm obuhvaćene oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98 (oznake TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 i 7312109819) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Ukrajine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu CIF franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. i podrijetlom iz Narodne Republike Kine iznosi 60,4 %.
3. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu CIF franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. i podrijetlom iz Ukrajine iznosi 51,8 %.
4. Konačna antidampinška pristojba koja se primjenjuje na uvoz podrijetlom iz Narodne Republike Kine, kako je određeno stavkom 2., proširuje se na uvoz istih čeličnih užadi i kabela poslanih iz Maroka, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo u Maroku ili ne (oznake TARIC 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 i 7312109812) uz izuzetak onih koje proizvodi Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Maroko (dodatna oznaka TARIC A567) i na uvoz iste čelične užadi i kabela poslanih iz Republike Koreje, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo u Republici Koreji ili ne (oznake TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 i 7312109813), uz izuzetak onih koje proizvode niže navedena trgovačka društva (13):
Zemlja
Trgovačko društvo
Dodatna oznaka TARIC
Republika Koreja
Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Konačna antidampinška pristojba koja se primjenjuje na uvoz podrijetlom iz Ukrajine, kako je određeno stavkom 3., proširuje se na uvoz iste čelične užadi i kabela poslanih iz Moldove, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo u Moldovi ili ne (oznake TARIC 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 i 7312109811).
6. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
7. Prekida se revizijski postupak u vezi s uvozom čelične užadi i kabela uključujući zatvorenu užad, isključujući užad i kabele od nehrđajućeg čelika, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm podrijetlom iz Južne Afrike obuhvaćene oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 27. siječnja 2012.