RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1030/2010
af 17. november 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1467/2004 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Den indførte antidumptold var på 22,9 % svarende til 184 EUR/t for importen af PET fra Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«).
(2)
Efter en fornyet undersøgelse (ny eksportør) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 2167/2005 (3) forordning (EF) nr. 1467/2004.
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(3)
Den 13. maj 2009 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (4) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (ansøgeren) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af Unionens samlede produktion af PET.
(4)
Anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet med den begrundelse, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville resultere i fortsat eller fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
(5)
Efter høring af det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse. I overensstemmelse hermed meddelte Kommissionen den 18. august 2009 (5) ved en indledningsmeddelelse (»indledningsmeddelelsen«), at der indledtes en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
3. Sideløbende undersøgelser
(6)
Det skal bemærkes, at Kommissionen den 3. september 2009 desuden offentliggjorde en meddelelse om indledningen af en antidumpingprocedure (6) i henhold til grundforordningens artikel 5, og en antisubsidieprocedure (7) i henhold til artikel 10 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (8), vedrørende importen af visse typer PET med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater.
(7)
Rådet indførte en endelig udligningstold på importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater ved forordning (EU) nr. 857/2010, som blev offentliggjort den 29. september 2010 (9). Samtidig afsluttede Kommissionen antidumpingproceduren (10).
4. Undersøgelse
4.1. Undersøgelsesperiode
(8)
Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(9)
Kommissionen underrettede officielt de klagende producenter, andre kendte EU-producenter, importører og forhandlere, brugere, som den vidste var berørt af proceduren, og sammenslutninger heraf, eksporterende producenter og repræsentanter for det pågældende eksportland om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(10)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(11)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter, EU-producenter, eksporterende producenter og importører blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev førnævnte parter anmodet om at give sig til kende inden 15 dage fra datoen for indledningen af den nuværende undersøgelse og indsende de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.
(12)
14 EU-producenter indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve på fem EU-producenter, der tegner sig for 65 % af samtlige samarbejdsvillige EU-producenters salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen.
(13)
Da kun to eksporterende producenter fra Kina indgav de ønskede oplysninger, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve.
(14)
Kun én importerende agent afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Det var derfor ikke nødvendigt at udtage en stikprøve for de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører.
(15)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til EU-producenterne i stikprøven, de eksporterende producenter og til alle brugere og leverandører, som den vidste var berørt af sagen, samt til parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev også sendt spørgeskemaer til kendte producenter i USA (»det påtænkte referenceland«).
(16)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fem EU-producenter i stikprøven, syv brugere i Unionen, tre leverandører af råmaterialer og to producenter i USA. Desuden fremlagde syv samarbejdsvillige EU-producenter de nødvendige oplysninger til skadesanalysen. Der blev dog ikke modtaget spørgeskemabesvarelser fra de eksporterende producenter i Kina.
(17)
I løbet af undersøgelsen var en af de fem EU-producenter i stikprøven ikke i stand til at fremlægge de ønskede oplysninger, og stikprøven blev derfor reduceret til fire virksomheder, der tegnede sig for 47 % af alle samarbejdsvillige producenters salg.
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og deraf følgende skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Novapet SA, Spanien
-
Equipolymers srl, Italien
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litauen
-
UAB Neo Group, Litauen
b)
Brugere i Unionen
-
Puccetti, Italien
c)
Producenter i USA
-
M&G Polymers USA, LLC, USA
-
StarPet Inc., USA.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(19)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. polyethylenterephthalat med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5 med oprindelse i Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 39076020.
(20)
Den nuværende undersøgelse bekræftede konklusionerne i den oprindelse undersøgelse, nemlig at den pågældende vare, varer produceret og solgt på hjemmemarkedet i Kina og til tredjelande af de eksporterende producenter og varer produceret og solgt af EU-erhvervsgrenen havde de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(21)
Som det fremgår ovenfor, var det ikke nødvendigt at anvende stikprøver for de eksporterende producenter i Kina.
(22)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om udløbet af de gældende foranstaltninger ville resultere i fortsat eller fornyet dumping.
2. Dumping af import i den nuværende undersøgelsesperiode
(23)
Da der ikke importeredes betydelige mængder fra Kina til Unionen, blev disse ikke lagt til grund for et repræsentativt dumpingresultat. Der blev derfor ikke foretaget en dumpingberegning på grundlag af eksportpriserne fra Kina, og undersøgelsen fokuserede således på sandsynligheden for fornyet dumping.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(24)
Da ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i denne undersøgelse, er nedenstående konklusioner baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, hovedsagelig Eurostats oplysninger og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
3.1. Forholdet mellem den normale værdi og priserne ved eksport til tredjelande
(25)
Da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede, blev der foretaget en sammenligning mellem priserne ved salg på hjemmemarkedet i et tredjeland med markedsøkonomi og priserne ved eksport fra Kina til tredjelande, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7.
(26)
Kina har overgangsøkonomi, og derfor skulle den normale værdi som omtalt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder Unionen, eller hvor dette ikke er muligt på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(27)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte USA som egnet referenceland til at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. Der blev ikke modtaget bemærkninger eller indsigelser i den henseende fra parterne. USA blev anvendt som referenceland i den oprindelige undersøgelse. Det konkluderes derfor, at USA er et egnet referenceland.
(28)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev den normale værdi for Kina fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i USA for varetyper, for hvilke salget fandtes at finde sted i normal handel.
(29)
Som resultat blev den normale værdi fastsat som den vejede gennemsnitlige hjemmemarkedssalgspris, der blev benyttet af de samarbejdsvillige amerikanske producenter ved salg til uafhængige kunder.
(30)
Det blev først efterprøvet for hver af de to samarbejdsvillige eksporterende producenter fra USA, hvorvidt deres samlede hjemmemarkedssalg af den samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den pågældende vare, som var blevet eksporteret til Unionen. Det blev konstateret, at begge amerikanske producenter havde et repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden.
(31)
Kommissionen undersøgte derefter, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for samme vare, som blev solgt på markedet i USA, at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var fortjenstgivende i den nuværende undersøgelsesperiode.
(32)
Da det fortjenstgivende salg af samme vare udgjorde mindre end 80 % af det samlede salg, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne for det fortjenstgivende salg.
(33)
Som det fremgår ovenfor, konstateredes der ingen betydelige importmængder, og da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede, blev eksportpriserne undersøgt på grundlag af data fra Kinas eksportstatistik vedrørende eksportmængder og -værdier fra Kina til landets tre største eksportmarkeder (Japan, Ukraine, USA), da dette var de bedste foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Eksporten til disse markeder udgjorde ca. 50 % af Kinas eksport af den undersøgte vare.
(34)
Data fra Kinas eksportstatistik viste, at eksportpriserne til de tre ovennævnte lande var lavere end den beregnede normale værdi for Kina. Faktisk blev det i undersøgelsen fastslået, at denne prisforskel generelt lå på mellem 14 og 38 % i NUP. Dette tyder på, at der er sandsynlighed for fortsat dumpingeksport til Unionen, hvis foranstaltningerne blev ophævet.
3.2. Overskydende kapacitet
(35)
Da der ikke forelå andre oplysninger vedrørende produktion og kapacitet, blev analysen foretaget på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 18.
(36)
Ud fra de foreliggende oplysninger og da der ikke foreligger oplysninger, der beviser det modsatte, steg produktionskapaciteten i Kina med 16 % i den betragtede periode. I løbet af NUP udgjorde kapacitetsudnyttelsen ca. 72 %. Den overskydende kapacitet lå derfor væsentligt over 700 000 ton. De kinesiske producenter kan ved at aktivere denne overskydende kapacitet levere indtil 23 % af EU-forbruget.
(37)
Da produktionskapaciteten i Kina desuden forventes at stige i et hurtigere tempo end efterspørgslen på hjemmemarkedet, forventes det, at en stor del af en eventuel stigning i produktionen vil blive eksporteret.
4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(38)
Da priserne ved eksport af den pågældende vare til Kinas vigtigste eksportmarkeder ligger under den normale værdi, der blev beregnet i NUP, og på grundlag af den øgede overskydende kapacitet er det sandsynligt, at mængden af dumpingimport fra Kina til Unionen vil øges til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(39)
Ud fra ovenstående er der en sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(40)
I NUP blev samme vare fremstillet af 17 producenter i Unionen. Disse producenters produktion (fastsat på grundlag af oplysninger indsamlet hos de samarbejdsvillige producenter og for de øvrige EU-producenters vedkommende fastsat på grundlag oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse) anses derfor for at udgøre EU-produktionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(41)
Af disse 17 producenter samarbejdede 12 fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Det konstateredes, at disse 12 producenter tegnede sig for en væsentlig del af EU-produktionen - i dette tilfælde mere end 80 % - af samme vare. De 12 samarbejdsvillige producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen og omtales i det følgende som »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De resterende EU-producenter bliver herefter omtalt som »de andre EU-producenter«. Disse andre EU-producenter har ikke aktivt støttet eller modsat sig klagen.
(42)
Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet for EU-produktionen som helhed på grundlag af oplysninger fra de producenter, der gav sig til kende i forbindelse med stikprøveundersøgelsen, og for de øvrige EU-producenters vedkommende blev der foretaget et skøn på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.
(43)
Det skal bemærkes, at EU-markedet for PET er kendetegnet ved et forholdsvis stort antal producenter, der generelt tilhører større grupper med hovedsæde uden for EU. Der foregår på markedet en konsolidering, der indebærer en række nylige virksomhedsovertagelser og -lukninger. Eksempelvis er PET-produktionsanlæggene i Tergal Fibers (Frankrig), Invista (Tyskland) og Artenius (Det Forenede Kongerige) blevet lukket siden 2009, mens Indorama overtog de tidligere Eastman-fabrikker i Det Forenede Kongerige og Nederlandene.
E. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. EU-forbruget
(44)
EU-forbruget blev beregnet ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, Eurostats oplysninger om importmængden til EU-markedet og for de øvrige EU-producenters vedkommende på basis af skøn foretaget på grundlag af oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(45)
EU-forbruget af den undersøgte vare steg med 11 % mellem 2006 og NUP. Den åbenbare efterspørgsel steg nærmere beskrevet i 2007 med 8 %, faldt let mellem 2007 og 2008 (2 procentpoint) og steg derefter med yderligere 5 procentpoint mellem 2008 og NUP.
Tabel 1
2006
2007
2008
NUP
Samlet EU-forbrug (ton)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Indeks (2006 = 100)
100
108
106
111
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, data fra Eurostat og fra anmodningen om en fornyet undersøgelse
2. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra Folkerepublikken Kina
(46)
Dumpingimporten af den pågældende vare til Unionen var fortsat relativt lav og faldt endda i den betragtede periode. Dumpingimporten udgjorde 13 483 ton i NUP svarende til en markedsandel på 0,4 %. Priserne på de kinesiske varer var stabile mellem 2006 og 2008 og faldt derefter markant til 897 EUR/ton på cif-basis i NUP, dvs. med 12 procentpoint i forhold til priserne i 2008.
Tabel 2
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Kina (ton)
16 425
20 159
18 001
13 483
Indeks (2006 = 100)
100
123
110
82
Den kinesiske imports markedsandel
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Importpris (EUR/ton)
1 011
1 008
1 020
897
Indeks (2006 = 100)
100
100
101
89
Kilde:Eurostat.
3. Import fra andre tredjelande
a) Import fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater
(47)
Der indledtes, jf. betragtning 6 ff., en antidumping- og en antisubsidieundersøgelse vedrørende importen af PET fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater samtidig med den nuværende undersøgelse.
(48)
Dumpingimporten af den pågældende vare til Unionen fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater steg markant i den betragtede periode og udgjorde 304 202 ton i den nuværende undersøgelsesperiode svarende til en markedsandel på 10,2 %. Priserne på importen af disse varer var endnu lavere end importpriserne på de kinesiske varer.
Tabel 3
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater (ton)
55 939
67 067
218 248
304 202
Indeks (2006 = 100)
100
120
390
544
Markedsandel for importen fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Importpris (EUR/ton)
1 030
1 023
1 015
882
Kilde: Eurostat.
b) Import fra Republikken Korea
(49)
Republikken Korea har siden 2000 været pålagt en antidumpingtold. To koreanske virksomheder er dog pålagt en nultold, og undersøgelsen viste, at importen fra Republikken Korea stadig er omfattende og steg betragteligt i den betragtede periode. Den koreanske import steg med næsten 150 % mellem 2006 og den nuværende undersøgelsesperiode, og den tilsvarende markedsandel steg fra 3,5 % i 2006 til 7,7 % i NUP.
Tabel 4
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Sydkorea (ton)
94 023
130 994
177 341
231 107
Indeks (2006 = 100)
100
139
189
246
Markedsandel for importen fra Sydkorea
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Importpris (EUR/ton)
1 084
1 071
1 063
914
Kilde: Eurostat.
(50)
Gennemsnitsprisen for importen fra Korea var generelt en anelse lavere end EU-producenternes gennemsnitspriser. De koreanske priser var dog højere end gennemsnitspriserne for importen fra Kina.
c) Import fra andre tredjelande, som ikke er nævnt ovenfor
(51)
Importen af den pågældende vare til Unionen fra andre tredjelande steg en anelse i den betragtede periode og udgjorde 428 396 ton i den nuværende undersøgelsesperiode svarende til en markedsandel på 14,3 %. Prisen på denne import er forholdsvis høj og ligger over priserne fra henholdsvis Kina og landene i de sideløbende undersøgelser og over EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige prisniveau.
Tabel 5
2006
2007
2008
NUP
Importmængder fra andre tredjelande (ton)
337 036
407 253
344 626
428 396
Indeks (2006 = 100)
100
121
102
127
Markedsandel for import fra andre tredjelande
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Importpris (EUR/ton)
1 159
1 127
1 135
978
Kilde: Eurostat.
(52)
Det kan ud fra det ovenstående konkluderes, at importen fra andre tredjelande ikke havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(53)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, undersøgt.
4.1. Makroøkonomiske elementer
a) Produktion
(54)
EU-produktionen faldt med 4 % mellem 2006 og NUP. Mere specifikt steg den i 2007 med 5 % til ca. 2 570 000 ton, men faldt drastisk med 10 procentpoint mellem 2007 og 2008 og steg med 1 procentpoint mellem 2008 og NUP, hvor den nåede op på ca. 2 300 000 ton.
Tabel 6
2006
2007
2008
NUP
Produktion (ton)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Indeks (2006 = 100)
100
105
95
96
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(55)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet steg med 15 % i løbet af den betragtede periode. Mere specifikt steg den med 1 % i 2007, med yderligere 5 procentpoint i 2008 og med endnu 9 procentpoint i NUP.
Tabel 7
2006
2007
2008
NUP
Produktionskapacitet (ton)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Indeks (2006 = 100)
100
101
106
115
Kapacitetsudnyttelse
83 %
87 %
75 %
69 %
Indeks (2006 = 100)
100
105
90
84
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(56)
Kapacitetsudnyttelsen var på 83 % i 2006, steg til 87 % i 2007, men faldt efterfølgende til 75 % i 2008 og til kun 69 % i NUP. Faldet i kapacitetsudnyttelsesgraden i 2008 og UP afspejlede et fald i produktionen og en stigning i produktionskapaciteten i denne periode.
c) Salgsmængde
(57)
EU-producenternes salgsmængde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt let i den betragtede periode. Salget steg med 5 % i 2007, men faldt i det efterfølgende år til lige under 2006-niveauet, og i NUP var salget 3 % lavere end i 2006, nemlig ca. 2 100 000 ton. Da lagerbeholdningerne var begrænsede, afspejler udviklingen i salget udviklingen i produktionen.
Tabel 8
2006
2007
2008
NUP
EU-salg (ton)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Indeks (2006 = 100)
100
105
99
97
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
d) Markedsandel
(58)
I den betragtede periode faldt EU-producenternes markedsandel med 10 procentpoint, og den faldt således fra 85 % i 2006 til 75 % i NUP. Dette tab af markedsandele viser, at EU-erhvervsgrenens salg faldt med 3 % i den betragtede periode til trods for en stigning i forbruget. Det skal bemærkes, at den faldende tendens også gjaldt for EU-producenterne i stikprøven.
Tabel 9
2006
2007
2008
NUP
EU-producenternes markedsandel
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
94
88
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse og data fra Eurostat.
e) Vækst
(59)
Mellem 2006 og NUP, hvor EU-forbruget steg med 11 %, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet med 3 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 10 procentpoint. Det konkluderes således, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne drage fordel af væksten på markedet.
f) Beskæftigelse
(60)
EU-producenternes beskæftigelse faldt med 15 % mellem 2006 og NUP. Mere specifikt faldt antallet af ansatte betydeligt fra 2 400 i 2006 til 2 100 i 2007, altså med 13 %, og lå tæt på dette niveau i 2008 og NUP. Faldet i 2007 skyldes omstruktureringsbestræbelser hos en række EU-producenter.
Tabel 10
2006
2007
2008
NUP
Beskæftigelse (personer)
2 410
2 100
2 060
2 057
Indeks (2006 = 100)
100
87
85
85
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
g) Produktivitet
(61)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i tons) pr. ansat steg med 12 % i den betragtede periode. Dette skyldes, at produktionen faldt i et langsommere tempo end beskæftigelsesniveauet og viser EU-producenternes øgede effektivitet. Dette ses især tydeligt i 2007, hvor produktionen steg, mens beskæftigelsesniveauet faldt, og produktiviteten var 21 % højere end i 2006.
Tabel 11
2006
2007
2008
NUP
Produktivitet (tons pr. ansat)
1 013
1 224
1 130
1 137
Indeks (2006 = 100)
100
121
112
112
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
h) Faktorer, der påvirker salgspriserne
(62)
EU-producenternes årlige gennemsnitssalgspriser på EU-markedet til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder var stabile i perioden mellem 2006 og 2008 og lå på ca. 1 100 EUR/ton. I NUP faldt den årlige gennemsnitspris med 12 %, og den nåede ned på 977 EUR/ton. De årlige gennemsnitssalgspriser afspejler ikke de månedlige eller endda daglige udsving for PET på EU-markedet (og verdensmarkedet), men betragtes som tilstrækkelige til at vise tendensen i den betragtede periode. Salgspriserne for PET følger sædvanligvis pristendensen for de vigtigste råvarer (hovedsagelig ren terephthalatsyre - PTA - og monoethylenglykol - MEG), da de udgør op til 80 % af de samlede omkostninger til PET.
Tabel 12
2006
2007
2008
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton)
1 110
1 105
1 111
977
Indeks (2006 = 100)
100
100
100
88
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
i) Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(63)
Det skal bemærkes, at der ikke blev foretaget en dumpingberegning som følge af de pt. meget lave importmængder af PET fra Kina. Det konstateredes dog, jf. betragtning 39, at der var en sandsynlighed for fornyet dumping på grundlag af priserne til tredjelande og den overskydende kapacitet. Hvad angår genrejsning efter tidligere dumping, skal det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen efter indførelsen af de endelige antidumpingforanstaltninger over for importen fra Kina blev konfronteret med subsidieret import fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater, hvilket førte til indførelsen af midlertidige udligningsforanstaltninger i juni 2010 (11). Der kunne således ikke konstateres en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
4.2. Mikroøkonomiske elementer
a) Lagre
(64)
Slutlagrene for producenterne i stikprøven faldt med 22 % mellem 2006 og NUP. Det skal bemærkes, at lagrene udgør mindre end 5 % af den årlige produktion, og denne indikators relevans for skadesanalysen er derfor begrænset.
Tabel 13
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Slutlagre (tons)
61 374
57 920
46 951
47 582
Indeks (2006 = 100)
100
94
77
78
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
b) Lønninger
(65)
De årlige arbejdskraftomkostninger steg med 11 % mellem 2006 og 2007, før de faldt med 2 procentpoint mellem 2007 og 2008 og med yderligere 9 procentpoint mellem 2008 og NUP og således nåede ned på samme niveau som i 2006. Overordnet set var arbejdskraftomkostningerne altså stabile.
Tabel 14
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Indeks (2006 = 100)
100
111
109
100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
c) Rentabilitet og investeringsafkast
(66)
Rentabiliteten for det salg af samme vare, som producenterne i stikprøven havde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, udtrykt som procentdel af nettosalget, forblev i den betragtede periode negativ, og den faldt endda fra - 6,9 % til - 7,5 %. Rentabilitetssituationen hos producenterne i stikprøven forbedredes i 2007, hvor nettotabet kun var på - 1,5 % af nettosalget, men faldt markant i 2008 til - 9,3 %. Situationen forbedredes en anelse i NUP.
Tabel 15
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Indeks (2006 = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Investeringsafkast (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Indeks (2006 = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(67)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen. Det steg fra - 9,6 % i 2006 til - 3,1 % i 2007. Det faldt til - 16,8 % i 2008 og steg igen i NUP til - 12,3 %. Generelt forblev investeringsafkastet negativt og forværredes med 2,7 procentpoint i den betragtede periode.
d) Likviditet og evne til at rejse kapital
(68)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var negativ og lå på - 18,5 mio. EUR i 2006. Den forbedredes betydeligt i 2007, hvor den blev positiv med 19,5 mio. EUR, men forværredes drastisk i 2008 (- 42 mio. EUR), før den nåede et negativt niveau på - 11 mio. EUR i NUP. Overordnet set forbedredes likviditeten i den betragtede periode, selv om den forblev negativ.
(69)
Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligt ved at rejse kapital, hvilket især skyldes, at visse af producenterne indgår i større koncerner.
Tabel 16
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Likviditet (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Indeks (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
e) Investeringer
(70)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af virksomhederne i stikprøven faldt med 34 % mellem 2006 og 2007, med yderligere 59 procentpoint mellem 2007 og 2008 og derefter kun lidt mellem 2008 og NUP. Det samlede fald i investeringerne var på 96 % i den betragtede periode. Dette markante fald i investeringerne kan i et vist omfang forklares med, at der i 2006 og 2007 blev etableret nye produktionslinjer med henblik på at øge kapaciteten.
Tabel 17
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Indeks (2006 = 100)
100
66
7
4
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(71)
Det lave investeringsniveau i 2008 og NUP betragtes som et resultat af en pt. skrøbelig økonomisk situation i EU-erhvervsgrenen.
5. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(72)
Analysen af de makroøkonomiske data viser et fald i EU-producenternes produktion og salg i den betragtede periode. Selv om det konstaterede fald ikke var dramatisk som sådan, skal det ses i sammenhæng med stigningen i efterspørgslen mellem 2006 og NUP, som resulterede i, at EU-producenternes markedsandel faldt med 10 procentpoint til 75 %.
(73)
Samtidig viser de relevante mikroøkonomiske indikatorer en tydelig forværring af den økonomiske situation hos EU-producenterne i stikprøven. Rentabiliteten og investeringsafkastet forblev negative, og overordnet set blev situationen, hvad angår disse to indikatorer, yderligere forværret mellem 2006 og NUP. På trods af en generelt positiv udvikling forblev likviditeten også negativ i NUP.
(74)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen fortsat led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, og at erhvervsgrenens situation er meget skrøbelig og sårbar og langt under det niveau, der kunne forventes, hvis den havde genrejst sig efter den dumping, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Konsekvenser af den forventede importmængde og prismæssige virkninger for EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves
(75)
De eksporterende producenter i Kina har, jf. betragtning 38 ovenfor, betydelig uudnyttet kapacitet og et klart potentiale til at øge deres eksportmængder til EU-markedet.
(76)
Cif-priserne ved eksport til tredjelande på PET med oprindelse i Kina var lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser i NUP. Det skal bemærkes, at forskellen ikke var væsentlig, og da denne import er pålagt en konventionel told og en række importafgifter, ville de ikke have underbudt EU-erhvervsgrenens priser i NUP. Det skal dog understreges, at oplysningerne fra den sideløbende antisubsidieundersøgelse, jf. betragtning 6, viser, at EU-erhvervsgrenens priser i NUP blev udsat for et væsentligt pristryk fra de importerede varer fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater. Skulle importen fra Kina genoptages, betyder dette dog ikke, at prisniveauet ikke ville være skadevoldende, selv om der ikke konstateredes et egentligt prisunderbud i NUP.
(77)
En sammenligning af den faktiske importpris fra Kina og det ikke-skadevoldende prisniveau viste, at importen fra Kina ville underbyde EU-erhvervsgrenens (ikke-skadevoldende) priser. En eventuel stigning i importen af sandsynligvis dumpet PET fra Kina ville, hvis der ikke pålægges antidumpingtold på import med oprindelse i Kina, betyde et endnu voldsommere pristryk for EU-erhvervsgrenen og forvolde skade.
(78)
På baggrund af den overskydende kapacitet til produktion af PET i Kina og den kendsgerning, at eksportørerne i Kina efter al sandsynlighed vil forsøge at genvinde de tabte markedsandele, vil en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed også føre til lavere eksportpriser. Dette vil forværre pristrykket med en forventet negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens allerede sårbare situation og den væsentlige skade, erhvervsgrenen allerede har lidt.
(79)
Selv om importen fra Kina kun havde en begrænset indvirkning på EU-erhvervsgrenens nuværende vanskelige situation på grund af de lave importmængder i den betragtede periode, vil dette efter al sandsynlighed ændres, hvis foranstaltningerne ophæves. Hvis foranstaltningerne ophæves og EU-erhvervsgrenen udsættes for øgede dumpingimportmængder fra Kina, vil dette medføre en yderligere af EU-erhvervsgrenens allerede vanskelige økonomiske situation og medføre yderligere tab.
2. Konklusion vedrørende fortsat/fornyet skade
(80)
På dette grundlag konkluderes det, at en ophævelse af foranstaltningerne over for Kina efter al sandsynlighed vil medføre, at EU-erhvervsgrenen fortsat forvoldes skade.
G. UNIONENS INTERESSER
(81)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(82)
Det skal bemærkes, at det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(83)
Det blev på dette grundlag undersøgt, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger i denne bestemte sag trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadelig dumping.
1. EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesser
(84)
En opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen fra det pågældende land vil give EU-erhvervsgrenen bedre muligheder for at opnå et rimeligt rentabilitetsniveau, og bidrage til at undgå, at EU-erhvervsgrenen trænges ud af markedet af de betydelige mængder af dumpingimport fra Kina. Der er faktisk stor sandsynlighed for skadevoldende dumping i betydelige mængder, som EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne modstå. EU-erhvervsgrenen vil derfor fortsat drage fordel af en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(85)
Den foreløbige konklusion er, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesse, at antidumpingforanstaltningerne over for Kina opretholdes.
2. Ikke-forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(86)
Som det fremgår af det ovenstående, indsendte kun én importerende agent de nødvendige oplysninger i forbindelse med stikprøveudtagningen. Denne agent var meget imod en eventuel videreførelse af foranstaltningerne, selv om den pågældende ikke anførte nogen import fra Kina. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af foranstaltningerne over for importen fra Kina ikke vil få en væsentlig indflydelse på agentens resultater.
(87)
Ingen andre importører indsendte relevante oplysninger. Da importen fra andre lande, som for øjeblikket er pålagt antidumpingforanstaltninger, ikke stoppede, og der er adgang til import fra lande, som ikke er pålagt antidumpingforanstaltninger (f.eks. Oman, USA og Brasilien), konkluderes det, at importørerne fortsat kan importere fra disse alternative forsyningskilder.
(88)
Da der ikke foreligger oplysninger om, at de gældende foranstaltninger i væsentlig grad påvirkede importører, konkluderes det, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke i væsentligt omfang vil påvirke EU-importørernes interesser.
3. EU-råvareleverandørernes interesser
(89)
Tre råvareleverandører (to PTA-leverandører og en MEG-leverandør) samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen ved at indsende spørgeskemabesvarelser inden for den fastsatte frist. Ca. 700 ansatte i deres europæiske anlæg er involveret i produktionen af PTA/MEG.
(90)
De samarbejdsvillige PTA-producenter tegner sig for ca. 50 % af det samlede salg af PTA til EU-producenterne i stikprøven. PTA-producenterne er i høj grad afhængige af PET-producenternes situation, da disse er deres største kunder. Lave priser på PET medfører lavere priser på PTA og lavere margener for PTA-producenter. Følgelig konkluderes det, at indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten af PET vil være til fordel for PTA-producenterne.
(91)
For den samarbejdsvillige MEG-leverandør udgør MEG mindre end 10 % af virksomhedens omsætning. Vedrørende MEG skal det bemærkes, at PET ikke er den eneste eller største mulige anvendelse, og MEG-producenter er mindre afhængige af situationen i PET-industrien. Ikke desto mindre kan vanskelighederne i PET-industrien have en række begrænsede virkninger for MEG-leverandørerne, i det mindste på kort og mellemlang sigt.
(92)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltninger over for importen fra Kina vil være i råvareleverandørernes interesser.
4. Brugernes interesser
(93)
Den type PET, der er omfattet af denne undersøgelse (dvs. med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover, den såkaldte »flaskekvalitet«), anvendes hovedsagelig til fremstilling af flasker til vand og andre drikkevarer. Den anvendes i stigende, om end stadig begrænset, omfang til fremstilling af anden emballage (fødevarer i fast form eller rengøringsmidler) og til fremstilling af plader. PET-flasker produceres i to faser: i) der fremstilles først en præform ved hjælp af indsprøjtning af PET i forme, og ii) senere opvarmes denne præform og blæses til en flaske. Flaskeproduktionen kan være en integreret proces (dvs. den samme virksomhed køber PET, producerer en præform og blæser den i form til en flaske) eller være begrænset til anden fase (blæse præformen til en flaske). Præforme kan relativt let transporteres, da de er små og tætte, mens tomme flasker er ustabile og på grund af deres størrelse meget dyre at transportere.
(94)
Aftapningsvirksomheder (»tapperier«) fylder PET-flaskerne med vand og/eller andre drikkevarer. Aftapningsvirksomhederne er ofte involveret i PET-industrien enten via integrerede flaskeproduktionsaktiviteter eller via forarbejdningsaftaler med konverteringsvirksomheder, der har fået opgaven i underentreprise, og/eller flaskeproducenter, på hvis vegne de forhandler om PET-prisen med producenten (»soft tolling«) eller endog køber PET til deres egne flasker (»hard tolling«).
(95)
Følgelig kan der sondres mellem to brugergrupper:
-
konverteringsvirksomheder og/eller flaskeproducenter, som køber PET direkte hos producenterne, konverterer det til præforme (eller flasker) og videresælger det til videreforarbejdning (eller påfyldning), og
-
tapperier, som køber PET til de virksomheder, som har flaskeproduktionen i underentreprise/konverteringsvirksomhederne (hard tolling), eller forhandler om den pris, som konverteringsvirksomheden, der har underentreprisen, og/eller flaskeproducenten skal betale for PET (soft tolling).
(96)
Over 70 brugere blev kontaktet i forbindelse med undersøgelsen, men kun syv af dem (konverteringsvirksomheder og flaskeproducenter) besluttede at samarbejde ved at udfylde et spørgeskema.
(97)
Det blev konkluderet, at de samarbejdsvillige brugere importerede en ubetydelig mængde af PET fra det pågældende land og hovedsagelig købte PET fra EU-producenter og/eller andre lande.
(98)
Da der fortsat findes alternative forsyningskilder, og da brugerne på nuværende tidspunkt kun importerede meget begrænsede mængder af den pågældende vare fra Kina, konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltningerne over for importen fra Kina ikke i væsentligt omfang vil få negative virkninger for brugerne i Unionen.
(99)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes, indsendte en række interesserede parter, navnlig brugere, deres bemærkninger.
(100)
De EU-producenter, der anmodede om den fornyede undersøgelse, var generelt enige i konklusionerne af undersøgelsen og især i konklusionerne vedrørende Unionens interesser.
(101)
Syv brugere og en brugersammenslutning gav derimod udtryk for en stærk modvilje mod genindførelsen af de gældende antidumpingforanstaltninger og påstod, at Kommissionens konklusioner vedrørende Unionens interesser var behæftet med alvorlige mangler og unøjagtigheder; parterne fremlagde dog ingen yderligere dokumentation for denne påstand.
(102)
Da der ikke blev fremlagt dokumentation for påstanden om den angivelige unøjagtighed i Kommissionens konklusioner, afvises disse påstande som ubegrundede.
(103)
Efter fremlæggelsen af oplysninger modsatte den samarbejdsvillige importerende agent sig også kraftigt genindførelsen af foranstaltningerne.
(104)
Den interesserede part påstod, at Kommissionen ikke havde taget behørigt hensyn til PET-brugernes interesser, og at disse brugere angiveligt vil lide under en eventuel stigning i prisen på PET, da de ikke vil være i stand til at vælte en eventuel omkostningsstigning over på kunderne.
(105)
Det skal bemærkes, at den pågældende interesserede part ikke dokumenterede, hvordan opretholdelsen af allerede gældende foranstaltninger i praksis kan føre til en eventuel stigning i prisen på PET på EU-markedet og i hvilket omfang.
(106)
Da kun få brugere samarbejdede i denne undersøgelse, skal det desuden gentages, at det af de foreliggende oplysninger ikke fremgår, at en opretholdelse af foranstaltningerne vil få uforholdsmæssigt store virkninger for brugerne.
(107)
Ud fra de foreliggende oplysninger konkluderes det derfor, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke vil få uforholdsmæssigt negative virkninger på PET-priserne i Unionen, og den importerende agents påstand om den negative virkning for brugerne afvises derfor.
(108)
Samme interesserede part påstod, at Kommissionen ikke undersøgte virkningen af en opretholdelse af de gældende foranstaltninger for PET-emballagevirksomheder, og at analysen af Unionens interesser således er unøjagtig og ufuldstændig.
(109)
Det skal i den forbindelse gentages, at kun syv brugere gav sig til kende efter indledningen af den nuværende undersøgelse, og at de foreliggende oplysninger i denne procedure ikke gjorde det muligt at foretage en analyse af undergruppe af brugere i Unionen.
(110)
De bemærkninger, der blev indsendt efter fremlæggelsen af oplysninger, herunder bemærkninger fra emballagevirksomheder var, jf. betragtning 101 og 102, ikke dokumenterede og kunne derfor ikke tages i betragtning ved en mere uddybende analyse af emballageindustrien.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(111)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(112)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(113)
Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af PET med oprindelse i Kina bør opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af specifikke toldsatser.
(114)
De antidumpingtoldsatser for individuelle virksomheder, der er anført i denne forordning, finder udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, som er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i artikel 1, stk. 2, med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne sats, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(115)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (12) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Forordningen ændres evt. derefter i overensstemmelse hermed ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er pålagt en individuel toldsats -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalat med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5 i øjeblikket henhørende under KN-kode 39076020 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Antidumpingtolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomhed
Antidumpingtold
(EUR/ton)
Taric-tillægskode
Kina
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd.
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd.
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd.
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd.
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd.
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd.
151
A513
Alle andre virksomheder
184
A999
3. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (13), reduceres det toldbeløb, der er beregnet på grundlag af stk. 2, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. november 2010.
32010R1030
L 300/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1030/2010
od 17. studenoga 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9. i članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je, nakon antidampinškog ispitnog postupka (početni ispitni postupak), Uredbom (EZ) br. 1467/2004 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenog polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz, između ostalog, Narodne Republike Kine (konačne antidampinške mjere). Razine uvedene pristojbe bile su do 22,9 % što je odgovaralo 184 EUR/tona za uvoz podrijetlom iz Narodne Republike Kine („dotična zemlja” ili „NRK”).
(2)
Nakon „revizije u vezi s novim izvoznikom” prema članku 11. stavku 4. Osnovne uredbe, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2167/2005 (3) izmijenilo Uredbu (EZ) br. 1467/2004.
2. Zahtjev za reviziju
(3)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku (4) konačnih antidampinških mjera na snazi, Komisija je 13. svibnja 2009. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je uložio Odbor za polietilen tereftalat Plastics Europe (podnositelj zahtjeva) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski dio, u ovom slučaju preko 50 %, ukupne proizvodnje PET-a u Uniji.
(4)
Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera temeljio se na tome da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete industriji Unije.
(5)
Nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere. Zato je 18. kolovoza 2009. Komisija najavila objavom o pokretanju postupka (5) (obavijest o pokretanju postupka) pokretanje revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
3. Usporedni postupci
(6)
Napominje se da je 3. rujna 2009. Komisija također najavila pokretanje antidampinškog postupka (6) prema članku 5. Osnovne uredbe i postupka protiv subvencioniranog uvoza (7) prema članku 10. Uredbe Vijeća (EZ) 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (8) u vezi uvoza određenog PET-a podrijetlom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata.
(7)
Komisija je uvela konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenog polietilen tereftalata podrijetlom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata Uredbom (EU) br. 857/2010 objavljenom 29. rujna 2010. (9). U isto vrijeme Komisija je prekinula antidampinški postupak (10).
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje ispitnog postupka
(8)
Ispitni postupak u vezi nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RRIP-a (razmatrano razdoblje).
4.2. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(9)
Komisija je službeno obavijestila o pokretanju revizije nakon isteka mjere proizvođače koji su izjavili prigovor, ostale poznate proizvođače iz Unije, uvoznike/trgovce, korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi i njihova udruženja, proizvođače izvoznike i predstavnike dotične zemlje izvoznice. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(10)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(11)
S obzirom na veliki broj proizvođača iz Unije, proizvođača izvoznika i uvoznika, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Kako bi se omogućilo Komisiji da odluči je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da odabere uzorak, gore navedene stranke bile su zamoljene da se jave unutar 15 dana od početka revizije i dostave Komisiji podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka.
(12)
Četrnaest proizvođača izvoznika dostavilo je zatražene informacije i pristalo na uključenje u odabir uzorka. Na temelju podataka koje je dobila od proizvođača iz Unije koji surađuju Komisija je odabrala uzorak od pet proizvođača iz Unije koji čine 65 % prodaje nepovezanim kupcima u EU-u svih proizvođača iz Unije koji surađuju.
(13)
Budući da su samo dvojica proizvođača izvoznika dostavila zatražene podatke, nije bilo potrebno odabrati uzorak.
(14)
Samo je jedan uvozni zastupnik dostavio zatražene informacije i pristao na uključenje u odabir uzorka. Zato odabir uzoraka u pogledu nepovezanih uvoznika nije bio potreban.
(15)
Komisija je poslala upitnike proizvođačima iz Unije u uzorku, proizvođačima izvoznicima i svim korisnicima za koje se znalo da se to na njih odnosi, te svim ostalima koji su se javili u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Upitnici su također poslani poznatim proizvođačima u SAD-u (predviđena analogna zemlja).
(16)
Odgovore na upitnik poslalo je pet proizvođača iz Unije u uzorku, sedam korisnika u Uniji, tri dobavljača sirovina i dva proizvođača u SAD-u. Osim toga, sedam proizvođača iz Unije koji surađuju dostavilo je zatražene opće podatke za analizu štete. Kineski proizvođači izvoznici, međutim, nisu dostavili odgovore na upitnik.
(17)
Tijekom ispitnog postupka, jedan od petorice proizvođača iz Unije u uzorku nije mogao dostaviti sve zatražene podatke te je uzorak, stoga, smanjen na četiri proizvođača koji čine 47 % prodaje svih proizvođača koji surađuju.
(18)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođači iz Unije
-
Novapet SA, Španjolska,
-
Equipolymers SRL, Italija,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,
-
UAB Neo Group, Litva;
(b)
Korisnici u Uniji:
-
Puccetti, Italija;
(c)
Proizvođači u SAD-u
-
M & G Polymers USA, LLC, SAD,
-
StarPet Inc., SAD.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(19)
Dotični proizvod isti je kao i u početnom ispitnom postupku, odnosno polietilen tereftalat viskoznosti 78 ml/g ili više, prema normi ISO 1628-5, trenutačno obuhvaćen oznakom KN 3907 60 20 i podrijetlom iz NRK-a.
(20)
Revizija ispitnog postupka potvrdila je nalaz iz početnog ispitnog postupka da dotični proizvod i proizvodi koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici na svojim domaćim tržištima i u treće zemlje, kao i proizvodi koje proizvodi i prodaje industrija Unije imaju ista osnovna fizička i kemijska obilježja i namjene. Stoga se ti proizvodi ne smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. Uvodne napomene
(21)
Kako je gore navedeno, nije bilo potrebno primijeniti odabir uzoraka za proizvođače izvoznike u NRK-u.
(22)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitivalo se bi li bilo vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
(23)
S obzirom na izostanak značajnog obujma uvoza iz NRK-a u Uniju, isti nije bio osnova za reprezentativni nalaz dampinga. Stoga nije izvršen izračun dampinga na osnovi izvoznih cijena iz NRK te se ispitni postupak zato usmjerio na vjerojatnost ponavljanja dampinga.
3. Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(24)
S obzirom na činjenicu da je ni jedan proizvođač izvoznik u NRK-u nije surađivao u ovom ispitnom postupku, donji zaključci oslanjaju se na podatke dostupne u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno podacima Eurostata i revizijskom zahtjevu.
3.1. Odnos između uobičajene vrijednosti i izvoznih cijena u treće zemlje
(25)
Budući da ni jedan proizvođač izvoznik u NRK-u nije surađivao, domaće prodajne cijene treće zemlje tržišnoga gospodarstva uspoređene su s izvoznim cijenama iz NRK-a u treće zemlje u skladu s člankom 2. stavkom 7. Osnovne uredbe.
(26)
Budući da je NRK gospodarstvo u tranziciji te u skladu s odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost morala se utvrditi na temelju cijene ili izračunate uobičajene vrijednosti dobivene u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva (analogna zemlja), ili cijene iz analogne zemlje u ostale zemlje, uključujući Uniju, ili, kada to nije moguće, na bilo kojoj drugoj objektivnoj osnovi, uključujući cijenu koja je plaćena ili koju treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod, prema potrebi, valjano prilagođenu kako bi uključivala objektivnu profitnu maržu.
(27)
U obavijesti o pokretanju postupka predviđeno je korištenje SAD-a kao primjerene analogne zemlje za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK, a zainteresirane stranke pozvane su da komentiraju primjerenost odabira. U tom pogledu nisu primljeni nikakvi komentari ili prigovori od bilo koje zainteresirane stranke. SAD se koristio kao analogna zemlja u početnom ispitnom postupku. Stoga se smatralo da je SAD odgovarajuća analogna zemlja.
(28)
Prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe uobičajena je vrijednost utvrđena na temelju provjerenih podataka dobivenih od proizvođača u analognoj zemlji, odnosno na temelju cijena koje su plaćene ili koje treba platiti na domaćem tržištu u SAD-u za vrste proizvoda za koje je utvrđeno da se prodaju u uobičajenom tijeku trgovine.
(29)
Kao rezultat toga, uobičajena vrijednost utvrđena je kao ponderirana prosječna domaća prodajna cijena za nepovezane kupce proizvođača koji surađuju u SAD-u.
(30)
Najprije je utvrđeno za svakog od dvojice američkih proizvođača izvoznika koji surađuju je li njihova ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bila reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, odnosno je li predstavljala najmanje 5 % ili više ukupnog obujma prodaje dotičnog proizvoda izvezenog u Uniju. Domaća prodaja oba američka proizvođača smatrala se dostatno reprezentativnom tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(31)
Komisija je naknadno ispitala može li se smatrati da se domaća prodaja istovjetnog proizvoda obavlja u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za istovjetni proizvod prodan na američkom tržištu tijekom RRIP-a.
(32)
Budući da je obujam profitabilne prodaje istovjetnog proizvoda činio manje od 80 % ukupnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje.
(33)
Kako je gore objašnjeno, u izostanku značajnog obujma uvoza i u pogledu izostanka bilo kakve suradnje kineskih proizvođača izvoznika, izvozna cijena ispitivala se na temelju kineske izvozne statistike o količini i vrijednosti izvoza iz NRK-a na tri najvažnija izvozna tržišta (Japan, Ukrajina i Sjedinjene Države), što su najbolji dostupni podaci u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Izvoz na navedena tržišta činio je približno 50 % kineskog izvoza proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom.
(34)
Statistički podaci o kineskom izvozu pokazali su da su izvozne cijene u gore navedene treće zemlje bile niže od utvrđene uobičajene vrijednosti za NRK. Štoviše, ispitnim je postupkom utvrđeno da se općenito razlika u cijeni kretala u RRIP-u između 14 % i 38 %. To ukazuje na vjerojatnost ponavljanja dampinga na izvoz u Uniju u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
3.2. Rezervni kapacitet
(35)
U izostanku ostalih podataka koje se odnose na proizvodnju i kapacitet, analiza je izvršena u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe na temelju podataka sadržanih u revizijskom zahtjevu.
(36)
Na temelju raspoloživih podataka te u izostanku bilo kakvih podataka koji bi ukazivali na suprotno, proizvodni kapacitet u NRK-u povećao se za 16 % tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom RRIP-a iskorištenost kapaciteta bila je na razini od oko 72 %. Stoga su rezervni kapaciteti bili značajni i premašivali su 700 000 tona. Aktiviranjem navedenih rezervnih kapaciteta kineska proizvodnja mogla bi opskrbljivati do 23 % potrošnje Unije.
(37)
Nadalje, budući da se očekuje povećanje proizvodnih kapaciteta u NRK-u po znatno većoj stopi od domaće potražnje, predviđa se da će velik dio povećanja proizvodnje biti izvozno orijentiran.
4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(38)
S obzirom na to da su cijene izvoza proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom na glavna kineska izvozna tržišta niže od uobičajene vrijednosti tijekom RRIP-a te na temelju rastućih rezervnih kapaciteta, vjerojatno je da bi se obujam kineskog izvoza u EU povećao ako se dopusti da mjere prestanu vrijediti.
(39)
U svijetlu gore navedenog, postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(40)
Tijekom RIP-a, istovjetni proizvod proizvodilo je 17 proizvođača u Uniji. Stoga se smatra da proizvodnja navedenih proizvođača (utvrđena na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuju te, za ostale proizvođače iz Unije, na temelju podataka iz revizijskog zahtjeva) čini proizvodnju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(41)
Od navedenih 17 proizvođača, u ispitnom je postupku surađivalo njih 12. Za navedenih je 12 proizvođača utvrđeno da čine većinski udio, u ovom slučaju više od 80 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Stoga navedenih 12 proizvođača koji surađuju predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industriju Unije”. Preostale proizvođače iz Unije daje se u tekstu navodi kao „ostale proizvođače iz Unije”. Navedeni ostali proizvođači iz Unije nisu aktivno podržali niti se suprotstavili pritužbi.
(42)
Za potrebe analize štete, pokazatelji štete utvrđeni su na sljedeće dvije razine:
-
makroekonomski elementi (proizvodnja, kapacitet, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zapošljavanje, produktivnost, prosječne jedinične cijene i visina dampinških marža te oporavak od učinaka prošlog dampinga) ocjenjivali su se na razini cjelokupne proizvodnje Unije na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji su se javili u kontekstu odabira uzoraka te na procjeni na temelju podataka iz revizijskog zahtjeva za ostale proizvođače iz Unije,
-
analiza mikroekonomskih elemenata (zalihe, plaće, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) izvršena je za proizvođače iz Unije u uzorku na temelju njihovih podataka.
(43)
Napominje se da se tržište EU-a PET-a odlikuje relativno velikim brojem proizvođača koji su obično dio većih grupacija sa sjedištima izvan EU-a. Tržište je u postupku konsolidacije s brojnim preuzimanjima i prekidima rada. Primjerice, od 2009. zatvoreni su pogoni za proizvodnju PET-a društava Tergal Fibers (Francuska), Invista (Njemačka) i Artenius (Ujedinjena Kraljevina), dok je Indorama preuzela nekadašnje pogone društva Eastman u Ujedinjenoj Kraljevini i Nizozemskoj.
E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja Unije
(44)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, podataka o obujmu uvoza za tržište Unije dobivenih od Eurostata te, što se tiče ostalih proizvođača iz Unije, iz procjena na temelju revizijskog zahtjeva.
(45)
Potrošnja Unije proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom povećala se između 2006. i RRIP-a za 11 %. Točnije, očita potražnja rasla je u 2007. za 8 %, neznatno se smanjila između 2007. i 2008. (za 2 postotna boda) te se povećala za daljnjih 5 postotnih bodova između 2008. i RRIP-a.
Tablica 1.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Ukupna potrošnja u EU-a (u tonama)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Indeks (2006. = 100)
100
108
106
111
Izvor: odgovori na upitnik, podaci Eurostata i revizijski zahtjev.
2. Obujam i tržišni udio i cijene uvoza iz Narodne Republike Kine
(46)
Obujam dampinškog uvoza dotičnog proizvoda u EU ostao je relativno mali te se čak smanjio u razmatranom razdoblju. Isti je dosegao 13 483 tone u RRIP-u, što odgovara tržišnom udjelu od 0,4 %. Cijene kineskog uvoza ostale su stabilne između 2006. i 2008., nakon čega su se naglo smanjile na 897 EUR/tona na razini CIF u RRIP-u, odnosno za 12 postotnih bodova u odnosu na cijene tijekom 2008.
Tablica 2.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz NRK-a (u tonama)
16 425
20 159
18 001
13 483
Indeks (2006. = 100)
100
123
110
82
Tržišni udio uvoza iz NRK-a
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Cijena uvoza (EUR/tona)
1 011
1 008
1 020
897
Indeks (2006. = 100)
100
100
101
89
Izvor: Eurostat.
3. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(a) Uvoz iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata
(47)
Kako se navodi gore, u uvodnoj izjavi 6. i dalje, antidampinški postupak i postupak protiv subvencioniranog uvoza u vezi uvoza PET-a iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata provedeni su usporedno s trenutačnom revizijom.
(48)
Obujam uvoza iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata u EU značajno se povećao u razmatranom razdoblju te je dosegao 304 202 tone u RRIP-u, što odgovara tržišnom udjelu od 10,2 %. Cijene navedenog uvoza bile su niže čak i od cijena uvoza iz NRK-a.
Tablica 3.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata (u tonama)
55 939
67 067
218 248
304 202
Indeks (2006. = 100)
100
120
390
544
Tržišni udio uvoza iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Cijena uvoza (EUR/tona)
1 030
1 023
1 015
882
Izvor: Eurostat.
(b) Uvoz iz Republike Koreje
(49)
Republika Koreja podliježe antidampinškim pristojbama od 2000. Međutim, dva korejska trgovačka društva podliježu nultoj antidampinškoj pristojbi te je ispitnim postupkom utvrđeno da je uvoz iz Republike Koreje i dalje na visokoj razini te se značajno povećao u razmatranom razdoblju. Korejski uvoz povećao se za skoro 150 % između 2006. i RRIP-a, a njegov se tržišni udio povećao s 3,5 % u 2006. na 7,7 % u RRIP-u.
Tablica 4.
2006.
2007.
2008
RRIP
Obujam uvoza iz Južne Koreje (u tonama)
94 023
130 994
177 341
231 107
Indeks (2006. = 100)
100
139
189
246
Tržišni udio uvoza iz Južne Koreje
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Cijena uvoza (EUR/tona)
1 084
1 071
1 063
914
Izvor: Eurostat.
(50)
Prosječna cijena korejskog uvoza općenito je ostala neznatno veća od prosječnih cijena proizvođača iz Unije. Međutim, korejske cijene bile su veće od prosječnih cijena iz NRK-a.
(c) Uvoz iz ostalih trećih zemalja koje nisu gore navedene
(51)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja dotičnog proizvoda u EU neznatno se povećao u razmatranom razdoblju te je dosegao 428 396 tona u RRIP-u, što odgovara tržišnom udjelu od 14,3 %. Cijene navedenog uvoza relativno su visoke i iznad cijena iz NRK-a te zemalja u usporednim ispitnim postupcima, kao i iznad prosječne razine cijena industrije Unije.
Tablica 5.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja (u tonama)
337 036
407 253
344 626
428 396
Indeks (2006. = 100)
100
121
102
127
Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Cijena uvoza (EUR/tona)
1 159
1 127
1 135
978
Izvor: Eurostat.
(52)
Iz gore navedenog može se zaključiti da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije imao negativan utjecaj na stanje industrije Unije.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(53)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, ispitani su svi gospodarski čimbenici i pokazatelji koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
4.1. Makroekonomski elementi
(a) Proizvodnja
(54)
Proizvodnja Unije se smanjila za 4 % između 2006. i RIP-a. Točnije, povećala se za 5 % u 2007. na oko 2 570 000 tona, ali je naglo pala za 10 postotnih bodova u 2008. u usporedni s 2007. te je neznatno narasla za 1 postotni bod između 2008. i RRIP-a, kada je dosegla oko 2 300 000 tona.
Tablica 6.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Proizvodnja (u tonama)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Indeks (2006. = 100)
100
105
95
96
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(b) Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(55)
Proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije povećao se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja. Točnije, povećao se za 1 % u 2007., za daljnjih postotnih bodova u 2008. te za daljnjih 9 postotnih bodova u RRIP-u.
Tablica 7.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Proizvodni kapacitet (u tonama)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Indeks (2006. = 100)
100
101
106
115
Iskorištenost kapaciteta
83 %
87 %
75 %
69 %
Indeks (2006. = 100)
100
105
90
84
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(56)
Iskorištenost kapaciteta bila je 83 % u 2006., narasla je na 87 % u 2007., ali se potom smanjila na 75 % u 2008. te na samo 69 % u RRIP-u. Pad stope iskorištenosti u 2008. i RRIP-u odražavao je smanjenu proizvodnju i povećani proizvodni kapacitet u ovom razdoblju.
(c) Obujam prodaje
(57)
Obujam prodaje proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije blago se smanjio u razmatranom razdoblju. Prodaja se povećala za 5 % u 2007., ali je u sljedećoj godini blago pala ispod razine iz 2006., dok je RRIP-u bila 3 % niža nego u 2006. te je iznosila približno 2 100 000 tona. S obzirom na ograničeni obujam zaliha, razvoj prodaje jasno odražava razvoj proizvodnje.
Tablica 8.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Prodaja EU-a (u tonama)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Indeks (2006. = 100)
100
105
99
97
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(d) Tržišni udio
(58)
Tijekom razmatranog razdoblja proizvođači iz Unije izgubili su 10 postotnih bodova tržišnog udjela koji se smanjio s 85 u 2006. na 75 % u RRIP-u. Navedeni gubitak tržišnog udjela odražava činjenicu da je, unatoč porastu potrošnje, prodaja industrije Unije pala za 3 % u razmatranom razdoblju. Napominje se da je navedeno padajuće kretanje također utvrđeno za proizvođače iz Unije u uzorku.
Tablica 9.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Tržišni udio proizvođača iz Unije
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Indeks (2006. = 100)
100
98
94
88
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev i Eurostat.
(e) Rast
(59)
Između 2006. i RRIP-a, dok se potrošnja Unije povećala za 11 %, obujam prodaje proizvođača iz Unije na tržištu Unije smanjio se za 3 %, dok se tržišni udio proizvođača iz Unije smanjio za 10 postotnih bodova. Stoga se zaključuje da industrija Unije nije mogla imati koristi ni od kakvog rasta tržišta.
(f) Zaposlenost
(60)
Razina zaposlenosti proizvođača iz Unije pokazuje pad os 15 % između 2006. i RRIP-a. Točnije, broj zaposlenih značajno se smanjio s 2 400 u 2006. na 2 100 u 2007., odnosno za 13 % te je ostalo blizu navedene razine u 2008. i u RRIP-u. Pad u 2007. uzrokovan je naporima za restrukturiranje brojnih proizvođača iz EU-a.
Tablica 10.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Zaposlenost (osobe)
2 410
2 100
2 060
2 057
Indeks (2006. = 100)
100
87
85
85
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(g) Produktivnost
(61)
Produktivnost zaposlenika proizvođača iz Unije, mjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku po godini, porasla je za 12 % u razmatranom razdoblju. Navedeno odražava činjenicu da se proizvodnja smanjivala sporije nego razina zaposlenosti te je isto pokazatelj povećane učinkovitosti proizvođača iz Unije. Navedeno je posebno očito u 2007. kada se proizvodnja povećala dok se razina zaposlenosti smanjila, a produktivnost je bila 21 % veća nego u 2006.
Tablica 11.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
1 013
1 224
1 130
1 137
Indeks (2006. = 100)
100
121
112
112
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(h) Čimbenici koji utječu na prodajne cijene
(62)
Godišnje prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije na tržištu Unije za nepovezane kupce ostale su stabilne između 2006. i 2008. na približno 1 100 EUR/tona. U RRIP-u godišnja prosječna prodajna cijena smanjila se za 12 % i dosegla je 977 EUR/tona. Godišnja prosječna prodajna cijena ne odražava mjesečne niti dnevne fluktuacije cijena PET-a na europskom (i svjetskom) tržištu, ali se smatra dostatnom za uvid u kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Prodajne cijene PET-a obično slijede kretanja cijena njegovih glavnih sirovina (pretežno čiste tereftalne kiseline - PTA - i monoetilenglikola - MEG) zato što isti čine do 80 % ukupnog troška PET-a.
Tablica 12.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Jedinična cijena na tržištu EU-a (EUR/tona)
1 110
1 105
1 111
977
Indeks (2006. = 100)
100
100
100
88
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(i) Visina dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga
(63)
Podsjeća se da zbog trenutačno vrlo malog obujma uvoza PET-a iz NRK-a nije izvršen izračun dampinga. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 39., vjerojatnost ponavljanja dampinga utvrđena je na temelju cijena trećim državama i viška kapaciteta. Što se tiče oporavka od prošlog dampinga, važno je podsjetiti da se nakon uvođenja konačnih antidampinških mjera na uvoz iz NRK-a industrija Unije suočila sa subvencioniranim uvozom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata, što je dovelo do uvođenja privremenih kompenzacijskih mjera u lipnju 2010. (11). Stoga se nije mogao utvrditi nikakav stvarni oporavak od prošlog dampinga te se smatra da je industrija Unije i dalje osjetljiva na štetni učinak bilo kakvog dampinškog uvoza na tržište Unije.
4.2. Mikroekonomski elementi
(a) Zalihe
(64)
Razina završnih zaliha proizvođača u uzorku smanjila se 2006. i RRIP-a za 22 %. Napominje se da zalihe čine manje od 5 % godišnje proizvodnje te je, stoga, važnost ovog pokazatelja u analizi štete ograničena.
Tablica 13.
Uzorak
2006.
2007.
2008.
RRIP
Završne zalihe (u tonama)
61 374
57 920
46 951
47 582
Indeks (2006. = 100)
100
94
77
78
Izvor: odgovori na upitnik.
(b) Plaće
(65)
Godišnji trošak rada povećao se za 11 % između 2006. i 2007., prije smanjenja za 2 postotna boda u 2008. u usporedbi s 2007. te daljnjih 9 postotnih bodova u RRIP-u u usporedbi s 2008., čime je dosegao isti razinu kao i 2006. Općenito gledajući, troškovi rada stoga su ostali stabilni.
Tablica 14.
Uzorak
2006.
2007.
2008.
RRIP
Godišnji trošak rada (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Indeks (2006. = 100)
100
111
109
100
Izvor: odgovori na upitnik.
(c) Profitabilnost i povrat ulaganja
(66)
Tijekom razmatranog razdoblja, profitabilnost prodaje istovjetnog proizvoda proizvođača u uzorku na tržištu unije nepovezanim kupcima, izražena kao postotak neto prodaje, ostala je negativna te je čak pala s - 6,9 % na - 7,5 %. Točnije, stanje profitabilnosti proizvođača u uzorku poboljšalo se u 2007. kada su neto gubici iznosili samo - 1,5 % neto prodaje, ali su gubici naglo narasli u 2008. na - 9,3 %. Stanje je neznatno poboljšalo u RRIP-u.
Tablica 15.
Uzorak
2006.
2007.
2008.
RRIP
Profitabilnost EU-a (% neto prodaje)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Indeks (2006. = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Povrat ulaganja (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Indeks (2006. = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Izvor: odgovori na upitnik.
(67)
Povrat ulaganja (ROI), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio trend profitabilnosti. Narastao je od razine od - 9,6 % u 2006. na - 3,1 % u 2007. Pao je na - 16,8 % u 2008. te je ponovo narastao u RRIP-u na - 12,3 %. Ukupno gledajući, povrat ulaganja ostao je negativan te se pogoršao za 2,7 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja.
(d) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(68)
Neto novčani tok iz poslovanja bio je negativan i iznosio je - 18,5 milijuna EUR u 2006. Značajno se poboljšao u 2007. kada je postao pozitivan i iznosio je 19,5 milijuna EUR, ali je ozbiljno pao u 2008. (- 42 milijuna EUR) prije nego je dosegao negativnih - 11 milijuna EUR u RRIP-u. Ukupno gledajući, novčani tok poboljšao se tijekom razmatranog razdoblja iako je ostao negativan.
(69)
Nisu postojali nikakvi pokazatelji da se industrija Unije suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala, uglavnom zbog činjenice da su neki proizvođači uključeni u veće skupine.
Tablica 16.
Uzorak
2006.
2007.
2008.
RRIP
Novčani tok (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Indeks (2006. = 100)
- 100
206
- 229
-60
Izvor: odgovori na upitnik.
(e) Ulaganja
(70)
Godišnja ulaganja trgovačkih društava u uzorku u proizvodnju istovjetnog proizvoda smanjila su se za 34 % između 2006. i 2007., za daljnjih 59 postotnih bodova između 2007. i 2008., a potom su se neznatno smanjila u RRIP-u u usporedbi s 2008. Ukupno gledajući, ulaganja su se smanjila za 96 % u razmatranom razdoblju. Navedeni veliki pad ulaganja može se djelomično objasniti činjenicom da su u 2006. i 2007. nabavljene nove proizvodne linije kojim je cilj bio povećanje kapaciteta.
Tablica 17.
Uzorak
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto ulaganja (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Indeks (2006. = 100)
100
66
7
4
Izvor: odgovori na upitnik.
(71)
Smatra se da je niska razina ulaganja u 2008. i RRIP-u uzrokovana trenutačnim osjetljivim financijskim stanjem industrije Unije.
5. Zaključak o stanju industrije Unije
(72)
Analiza makroekonomskih podataka pokazuje da su proizvođači iz Unije smanjili proizvodnju i prodaju tijekom razmatranog razdoblja. Iako navedeni pad sam po sebi nije bio dramatičan, isti treba sagledati u kontekstu povećane potražnje između 2006. i RRIP-a, što je dovelo do smanjenja tržišnog udjela proizvođača iz Unije za 10 postotnih bodova na 75 %.
(73)
U isto vrijeme relevantni mikroekonomski pokazatelji ukazuju na jasno pogoršanje gospodarskog stanja proizvođača iz Unije u uzorku. Profitabilnost i povrat ulaganja ostali su negativni te su se između 2006. i RRIP-a ukupno dodatno smanjili. Novčani tok, unatoč ukupnom pozitivnom razvoju, također je ostao negativan u RRIP-u.
(74)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da industrija Unije i dalje trpi materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe te da je njezino stanje vrlo krhko i osjetljivo i da je daleko od razina koje se mogu očekivati da je došlo do oporavka od štete utvrđene u početnom ispitnom postupku.
F. VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE
1. Učinak predviđenog obujma uvoza i cijena u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(75)
Kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 38., proizvođači izvoznici u NRK-u posjeduju značajne rezervne kapacitete i jasan potencijal za povećanje svog obujma izvoza na tržište Unije.
(76)
Izvozne cijene CIF u treće zemlje PET-a podrijetlom iz NRK-a bile su niže od prosječnih cijena industrije Unije u RRIP-u. Napominje se da razlika nije bila značajna i da, s obzirom da navedeni uvoz podliježe konvencionalnim carinskim pristojbama i nekim davanjima nakon uvoza, isti ne bi snizio cijene industrije Unije koje su prevladavale u RRIP-u. Međutim, treba naglasiti da podaci iz usporednog postupka protiv subvencioniranog uvoza navedenog u uvodnoj izjavi 6. pokazuju da su cijene industrije Unije u RRIP-u bile značajno pale zbog subvencioniranog uvoza iz Irana, Pakistana i UAE-a. Stoga, činjenica da tijekom RRIP-a nije bilo stvarnog sniženja cijena ne znači da ako se nastavi uvoz iz NRK-a, njegove razine cijena ne bi bile štetne.
(77)
Doista, usporedba stvarnih uvoznih cijena iz NRK-a s neštetnom razinom cijene pokazala je da bi uvoz iz NRK-a snizio (neštetne) cijene industrije Unije. Zato, u izostanku antidampinških mjera na uvoz podrijetlom iz NRK-a, svako povećanje uvoza vjerojatno dampinškog uvoza iz NRK izvršilo bi još jači pritisak na cijene industrije Unije i uzrokovao štetu.
(78)
Nadalje, s obzirom na postojeće rezervne kapacitete za PET u NRK-u, zajedno s činjenicom da bi izvoznici u NRK-u vjerojatno pokušali ponovno zauzeti izgubljene tržišne udjele, stavljanje mjera izvan snage vjerojatno bi dovelo do nižih izvoznih cijena. To bi povećalo pritisak na cijene s očekivanim daljnjim negativnim učinkom na već osjetljivo stanje industrije Unije koja je pretrpjela materijalnu štetu.
(79)
Iako je učinak uvoza iz NRK-a na trenutačno nesigurno stanje industrije Unije bio ograničen zbog niskih razina uvoza tijekom razmatranog razdoblja, to bi se najvjerojatnije promijenilo u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Doista, kad bi došlo do ukidanja mjera i kad bi industrija Unije bila izložena povećanom obujmu uvoza iz NRK-a po dampinškim cijenama, to bi dovelo do daljnjeg pogoršanja već nesigurnog financijskog stanja i daljnjih gubitaka.
2. Zaključak o nastavku/ponavljanju štete
(80)
Na navedenoj osnovi zaključuje se da bi stavljanje izvan snage mjera protiv NRK-a najvjerojatnije dovelo do nastavka štete industriji Unije.
G. INTERES UNIJE
(81)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir svih različitih uključenih interesa. Sve zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove prema članku 21. stavku 2. Osnovne uredbe.
(82)
Treba podsjetiti da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične stranke.
(83)
Na ovoj je osnovi ispitano postoje li, unatoč zaključcima o vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom slučaju nije u interesu Unije.
1. Interes industrije Unije i ostalih proizvođača iz Unije
(84)
Nastavak antidampinških mjera na uvoz iz dotične zemlje povećao bi mogućnost industrije Unije da dosegne objektivnu razinu profitabilnosti jer bi to pomoglo spriječiti da industrija Unije bude istisnuta s tržišta zbog značajnog obujma dampinškog uvoza iz NRK-a. Doista, postoji jasna vjerojatnost štetnog dampinga u značajnom obujmu, što industrija Unije ne bi mogla podnijeti. Industrija Unije stoga bi nastavila imati koristi od zadržavanja trenutnih antidampinških mjera.
(85)
Prema tome, zaključuje se da bi zadržavanje antidampinških mjera protiv NRK-a jasno bilo u interesu industrije Unije i ostalih proizvođača iz Unije.
2. Interes nepovezanih uvoznika u Uniji
(86)
Kako je gore navedeno, samo je jedan uvozni zastupnik dostavio neke podatke prilikom odabira uzoraka. Navedeni se zastupnik oštro suprotstavio nastavku mjera iako nije prijavio uvoz iz NRK-a. Zato se zaključuje da zadržavanje mjera protiv uvoza iz NRK-a neće imati značajan utjecaj na rezultate navedenog zastupnika.
(87)
Ni jedan drugi uvoznik nije dostavio odgovarajuće podatke. S obzirom na to da se uvoz iz ostalih zemalja gdje su trenutačno na snazi antidampinške mjere nije zaustavio te da je dostupan uvoz iz zemalja bez ikakvih antidampinških mjera (primjerice Oman, SAD, Brazil), smatra se da bi uvoznici mogli i dalje nabavljati iz drugih izvora opskrbe.
(88)
Imajući na umu da nema dokaza koji bi ukazivali na to da su mjere na snazi značajno utjecale na uvoznike, zaključuje se da nastavak mjera neće u značajnoj mjeri utjecati na uvoznike iz Unije.
3. Interes dobavljača sirovina u Uniji
(89)
Tri dobavljača sirovina (dvojica dobavljača PTA-a i jedan dobavljač MEG-a) surađivali su u ispitnom postupku dostavljanjem odgovora na upitnik u zadanom roku. Broj zaposlenih u njihovim europskim pogonima uključenih u proizvodnju PTA-a/MEG-a iznosio je približno 700.
(90)
Proizvođači PTA-a koji surađuju čine oko 50 % nabave PTA-a proizvođača iz Unije u uzroku. Proizvođači PTA-a uvelike ovise o stanju proizvođača PET-a koji su njihovi najveći kupci. Niske cijene PET-a znače niže cijene PTA-a i niže marže za proizvođače PTA-a. Zato se smatra da bi uvođenje mjera na dampinški uvoz PET-a koristilo proizvođačima PTA-a.
(91)
MEG čini manje od 10 % ukupnog prometa dobavljača MEG-a koji surađuje. Napominje se da s obzirom na MEG, PET nije njegova niti glavna moguća primjena pa proizvođači MEG-a manje ovise o stanju industrije PET-a. Neovisno o tome, poteškoće industrije PET-a mogu imati ograničeni učinak na dobavljače MEG-a, barem u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju.
(92)
S obzirom na gore navedeno zaključuje se da bi nastavak mjera protiv uvoza iz NRK-a bio u interesu dobavljača sirovina.
4. Interes korisnikâ
(93)
PET koji je obuhvaćen ovim ispitnim postupkom (odnosno viskoziteta 78 ml/g ili više, za izradu plastičnih boca) pretežno se koristi za proizvodnju boca za vodu i ostala pića. Njegovo se korištenje za proizvodnju ostale ambalaže (za krute namirnice i sredstva za čišćenje) i folije razvija, ali je i dalje relativno ograničeno. Boce od PET-a proizvode se u dvije faze: i. prvo se izrađuju poluproizvodi ubrizgavanjem PET-a u kalupe te se ii. potom poluproizvod zagrijava i oblikuje u boce. Izrada boca može biti integrirani postupak (odnosno isto trgovačko društvo nabavlja PET, proizvodi poluproizvod i oblikuje ga u boce) ili postupak koji je ograničen samo na drugu fazu (oblikovanje poluproizvoda u bocu). Poluproizvodi se relativno lako transportiraju jer su mali i kompaktni, dok su prazne boce nestabilne i vrlo skupe za transport zbog veličine.
(94)
Boce od PET-a pune vodom i/ili ostalim napicima trgovačka društva za punjenje (punionice). Punionice su često uključene u posao s PET-om ili putem integriranih postupaka proizvodnje boca ili putem ugovora s podizvođačima prerađivačima i/ili proizvođačima boca za koje ugovore cijenu PET-a s proizvođačem (meka prerada) ili čak kupe PET za vlastite boce (gruba prerada).
(95)
Prema tome, mogu se razlikovati dvije grupe korisnika:
-
prerađivači i/ili proizvođači boca koji kupuju PET izravno od proizvođača, prerađuju ga u poluproizvode (ili boce) te ih dalje prodaju za sljedeću fazu (ili punjenje), i
-
punionice koje kupuju PET od svojih podizvođača proizvođača boca/prerađivača (gruba prerada) ili dogovaraju cijenu po kojoj će podizvođač prerađivač i/ili proizvođač boca dobiti PET (meka prerada).
(96)
U ovom se ispitnom postupku kontaktiralo više od 70 korisnika, ali je samo sedmero (prerađivača i punionica) odlučilo surađivati ispunjavanjem upitnika.
(97)
Utvrđeno je da su korisnici koji surađuju uvozili samo zanemarive količine PET-a iz dotične zemlje te su ga pretežno nabavljali od proizvođača iz Unije i/ili iz ostalih zemalja.
(98)
S obzirom da drugi izvori opskrbe i dalje postoje te da korisnici trenutačno uvoze samo vrlo ograničeni obujam dotičnog proizvoda iz NRK-a, zaključuje se da nastavak mjera protiv uvoza iz NRK-a neće imati značajan negativni učinak na korisnike u Uniji.
(99)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera neke su stranke, posebno korisnici, dostavile svoje komentare.
(100)
Proizvođači iz Unije koji su zatražili reviziju u osnovi su se složili s nalazima ispitnog postupka, a posebno sa zaključcima u vezi interesa Unije.
(101)
S druge strane, sedmero korisnika i jedno udruženje korisnika izrazili su snažno protivljenje ponovnom uvođenju trenutačnih antidampinških mjera, tvrdeći da nalazi Komisije u pogledu interesa Unije pokazuju ozbiljne nedostatke i netočnosti za što, međutim, nisu dostavili daljnje dokaze.
(102)
S obzirom na nedostatak bilo kakvih dokaza koji bi potkrijepili tvrdnje o navodnim netočnostima nalaza Komisije, navedene su tvrdnje odbačene kao neutemeljene.
(103)
Nakon objave uvozni zastupnik koji surađuje također se snažno usprotivio ponovnom uvođenju mjera.
(104)
Navedena je zainteresirana stranka tvrdila da Komisija nije valjano uzela u obzir interes industrije korisnika PET-a koji bi navodno trpjeli zbog bilo kakvog povećanja cijene PET-a jer ne bi bili u mogućnosti prenijeti dalje povećanje troška.
(105)
U vezi s tim treba upozoriti da zainteresirana stranka nije pokazala kako bi u praksi zadržavanje već postojećih mjera moglo dovesti do bilo kakvog povećanja cijene PET-a na tržištu Unije i u kojoj mjeri.
(106)
Također se ponavlja da, s obzirom na relativno nisku razinu suradnje korisnika u ovom ispitnom postupku, nema podataka u dokumentaciji koji bi pokazali da bi nastavak mjera imao nesrazmjeran učinak na korisnike.
(107)
Zato se smatra, na temelju dostupnih podataka, da zadržavanje mjera neće imati nesrazmjerne negativne učinke na razinu cijena PET-a u EU-u te se, stoga, odbacuje tvrdnja o negativnom učinku na korisnike uvoznog zastupnika.
(108)
Ista zainteresirana stranka tvrdi da Komisija nije ispitala učinak nastavka trenutačnih mjera na trgovačka društva za ambalažu od PET-a te da je, stoga, analiza interesa Unije nepotpuna i netočna.
(109)
U vezi s tim ponavlja se da se nakon pokretanja ove revizije javilo samo sedmero korisnika te da podaci dostupni u okviru ovog ispitnog postupka nisu omogućili analizu interesa ove podskupine korisnika u Uniji.
(110)
Komentari koji su dostavljeni nakon objave, uključujući komentare trgovačkih društava za ambalažu, nisu bili (kako je navedeno u uvodnim izjavama 101. i 102.) utemeljeni te se nisu mogli koristiti za detaljniju analizu industrije ambalaže.
5. Zaključak o interesu Unije
(111)
Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutnih antidampinških mjera.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(112)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za podnošenja prigovora. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.
(113)
Iz gore navedenoga slijedi da se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz PET-a iz NRK-a, trebaju zadržati. Podsjeća se da se navedene mjere sastoje od specifičnih pristojba.
(114)
Stope antidampinške pristojbe za pojedinačno trgovačko društvo navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se jedino na uvoz dotičnog proizvoda koji proizvode ta trgovačka društva i posebno navedene pravne osobe. Uvoz dotičnog proizvoda, koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo čiji se naziv i adresa posebno ne navode u članku 1. stavku 2., uključujući subjekte povezane s ovima koja se posebno navode, ne mogu imati koristi od navedenih stopa i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(115)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena navedenih individualnih stopa antidampinških pristojba (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se Komisiji (12) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne stope pristojba,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi konačna antidampinška pristojba na uvoz polietilen tereftalata viskoznosti 78 ml/g ili više, prema normi ISO 1628-5, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN 3907 60 20 podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba (EUR/tona)
Dodatna oznaka TARIC
NRK
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co. Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. i Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd (Sichuan) i Yibin Wuliangye Group Import & Export Co. Ltd (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Sva ostala trgovačka društva
184
A999
3. U slučajevima kada je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je, stoga, cijena koja je plaćena ili koju treba platiti raspodijeljena radi utvrđivanja carinske vrijednosti prema članku 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o uspostavljanju Carinskog zakonika Zajednice (13), iznos antidampinške pristojbe, izračunate na temelju stavka 2. ovog članka, smanjuje se za postotak koji odgovara raspodjeli cijene koja je plaćena ili koju treba platiti.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. studenoga 2010.