RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 990/2011
af 3. oktober 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EØF) nr. 2474/93 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på 30,6 % på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»de oprindelige foranstaltninger«). Efter en antiomgåelsesundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13 blev denne told ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 (3) udvidet til at omfatte importen af visse dele til cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Derudover blev det besluttet at oprette en fritagelsesordning på grundlag af grundforordningens artikel 13, stk. 2. De nærmere bestemmelser for ordningen er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 88/97 (4). For at opnå fritagelse fra den udvidede told skal cykelproducenterne i Unionen overholde betingelserne i grundforordningens artikel 13, stk. 2, nemlig en andel af kinesiske cykeldele i produktionen på højst 60 % eller en værditilvækst på mere end 25 % til alle indførte dele. Til dato er der indrømmet mere end 250 fritagelser.
(2)
Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 1524/2000 (5), at ovennævnte foranstaltninger skulle opretholdes.
(3)
Efter en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, (»den tidligere undersøgelse«) besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 1095/2005 (6) at øge den gældende antidumpingtold til 48,5 %.
2. Denne undersøgelse
(4)
Den 13. juli 2010 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af cykler med oprindelse i Kina (»indledningsmeddelelsen«) (7).
(5)
Den fornyede undersøgelse blev indledt efter en begrundet anmodning indgivet af European Bicycle Manufacturers Association (EBMA, »ansøgeren«) på vegne af EU-producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde mere end 25 %, af EU-produktionen af cykler.
(6)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis vil medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de EU-producenter, som var nævnt i anmodningen, alle andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de sammenslutninger, som den vidste var berørt af undersøgelsen, samt de kinesiske myndigheder om indledningen af undersøgelsen.
(8)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(9)
En række EU-producenter, der var repræsenteret af ansøgeren, andre samarbejdsvillige EU-producenter, eksporterende producenter, importører og brugersammenslutninger fremsatte deres synspunkter.
(10)
Alle berørte parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
4. Udtagning af stikprøver
(11)
På grund af det store antal eksporterende producenter, EU-producenter og importører, som var omfattet af undersøgelsen, blev det i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17.
(12)
For at gøre det muligt for Kommissionen at beslutte, om det var nødvendigt at udtage stikprøver, og i påkommende tilfælde at udtage en stikprøve blev eksporterende producenter og repræsentanter, der handlede på disses vegne, EU-producenter og importører anmodet om at give sig til kende og fremsende oplysninger som specificeret i indledningsmeddelelsen. Kommissionen kontaktede også kendte sammenslutninger af eksporterende producenter og de relevante myndigheder i Kina. Disse parter gjorde ikke indsigelse mod brugen af stikprøver.
(13)
I alt 7 eksportører/producenter, ca. 100 EU-producenter og 4 importører indsendte de nødvendige oplysninger inden for de fastsatte frister.
(14)
Da kun syv kinesiske producenter afgav de oplysninger, der ønskedes i indledningsmeddelelsen, blev det besluttet ikke at anvende stikprøver. Der blev sendt spørgeskemaer til disse syv virksomheder, hvoraf tre indsendte besvarelser. Ud af disse tre virksomheder var der kun to, der angav, at de havde eksporteret den pågældende vare til Unionen i perioden fra 1. april 2009 til 31. marts 2010 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
(15)
Stikprøven af EU-producenter blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtaget efter høring af den relevante sammenslutning og med dennes samtykke på grundlag af den største repræsentative salgs- og produktionsmængde i Unionen. Som resultat heraf blev der udvalgt otte EU-producenter til stikprøven. Kommissionen sendte spørgeskemaer til de otte udvalgte virksomheder, der afgav fyldestgørende besvarelser.
(16)
I betragtning af det begrænsede antal importører, der besvarede spørgeskemaet og gav udtryk for samarbejdsvilje (4 importører), blev det besluttet, at stikprøver ikke var nødvendige med hensyn til importører. Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fire importører. Efterfølgende indsendte kun en enkelt importør et besvaret spørgeskema, men dette var ufuldstændigt, da importøren var i færd med at afvikle sine aktiviteter.
(17)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. De oplysninger, som nedenstående virksomheder fremsendte, blev efterprøvet ved kontrolbesøg på stedet:
a)
Producenter i Unionen
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Nederlandene
-
Decathlon S.A., Villeneuve d'Ascq, Frankrig
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Frankrig
-
Denver S.R.L., Dronero, Italien
-
Derby Cycles Werke GmbH, Cloppenburg, Tyskland
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Tyskland
-
Sprick Rowery Sp. z o.o., Świebodzin, Polen, og Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Tyskland
-
UAB Baltik Vairas og UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litauen, og Pantherwerke AG og Onyx Cycle GmbH, Löhne, Tyskland.
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Kina
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Kina.
(18)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede NUP. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2007 til udgangen af NUP (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(19)
Den pågældende vare er den samme som den, der er omfattet af forordning (EF) nr. 1524/2000, nærmere bestemt cykler uden motor (herunder trehjulede transportcykler, men ikke unicykler), henhørende under KN-kode ex 8712 00 10, 8712 00 30 og ex 8712 00 80.
(20)
Som i den tidligere undersøgelse blev cyklerne inddelt i følgende kategorier:
-
(A) ATB-cykler (cykler til alt terræn, herunder mountain bikes, 24″ eller 26″)
-
(B) trekking-, by-, hybrid-, VTC- og touring-cykler, 26″ eller 28″
-
(C) BMX og børnecykler, 16″ eller 20″
-
(D) andre cykler (undtagen unicykler).
(21)
Alle typer cykler som defineret ovenfor har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. De sælges desuden gennem stort set de samme distributionskanaler, såsom cykelhandlere, sportsforretninger og varehuse på EU-markedet. Da cykler har de samme grundlæggende anvendelsesformål, er de i vidt omfang indbyrdes udskiftelige, og modeller fra forskellige kategorier konkurrerer derfor med hinanden. Det konkluderedes derfor, at alle kategorierne udgør en enkelt vare.
(22)
Undersøgelsen viste også, at cykler fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet, cykler fremstillet og solgt på referencelandets marked og cykler importeret til EU-markedet med oprindelse i Kina har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål.
(23)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af parterne, at der var ringe eller slet ingen konkurrence mellem de kinesiske cykler og cykler fremstillet på EU-markedet. Der var imidlertid ingen sagsoplysninger, som kunne have støttet en sådan påstand, og der blev ikke forelagt dokumentation til støtte for denne påstand. I denne forbindelse skal det også bemærkes, at som nævnt i betragtning 26, var de kinesiske eksporterende producenters samarbejdsvilje meget lav, og de forelagde meget begrænsede oplysninger om de produkter, som de kinesiske producenter fremstiller og sælger på EU-markedet. Derfor, og da der ikke foreligger mere pålidelige oplysninger, blev påstanden afvist.
(24)
Cykler, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet, cykler, der fremstilles og sælges på referencelandets marked, og cykler importeret til EU-markedet med oprindelse i Kina anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(25)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger udløber.
(26)
Samarbejdsviljen i forbindelse med denne procedure var lige fra dens indledning meget begrænset. Som anført i betragtning 14 var der kun tre kinesiske producenter, der besvarede spørgeskemaet, og som indledningsvis var villige til at samarbejde. Ud af disse tre virksomheder var der kun to, der oplyste om eksport af den pågældende vare til Unionen i NUP, hvilket samlet svarer til mindre end 10 % af den samlede eksport af den pågældende vare til Unionen.
(27)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos de to virksomheder, der havde eksportsalg til Unionen. For en af disse virksomheders vedkommende var det ikke muligt at efterprøve oplysningerne i spørgeskemaet, da virksomheden ikke fremlagde dokumentation, der kunne underbygge de oplysninger, den havde fremsendt. Den anden virksomhed samarbejdede tilfredsstillende, men dens eksport til Unionen i NUP udgør mindre end 5 % af den samlede eksport af den pågældende vare fra Kina til Unionen.
(28)
På grundlag af ovenstående blev de kinesiske myndigheder og de tre virksomheder underrettet om, at grundforordningens artikel 18 ville kunne finde anvendelse som følge af manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenters side, og de fik lejlighed til at fremføre deres bemærkninger. Kommissionen modtog ingen bemærkninger til denne meddelelse. Som følge heraf er konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping nedenfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, dvs. handelsstatistikker og redegørelser fra interesserede parter, herunder anmodningen.
2. Dumpingimport fra Kina i NUP
2.1. Referenceland
(29)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Mexico som referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi for Kina. Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger hertil.
(30)
En part, der fremsatte bemærkninger om hensigtsmæssigheden af valget af Mexico som referenceland, hævdede, at cykelpriserne på hjemmemarkedet i Mexico ikke er pålidelige, og at de er uegnede i forbindelse med denne undersøgelse. Indien blev foreslået som alternativ. Denne påstand var imidlertid ikke underbygget og blev derfor forkastet.
(31)
Mexico blev anvendt som referenceland i de foregående undersøgelser, og der er ikke påvist nye eller ændrede omstændigheder, som ville kunne berettige en ændring. Det mexicanske marked for den pågældende vare, antallet af aktører, den indenlandske konkurrence og produktionsprocessens karakteristika bekræftede, at Mexico stadig var et velegnet referenceland.
(32)
Der blev sendt spørgeskemaer til tre mexicanske virksomheder. Af disse tre virksomheder var der kun én, der ønskede at samarbejde, og denne virksomhed indgav et besvaret spørgeskema.
2.2. Normal værdi
(33)
Hjemmemarkedssalgspriser fra referencelandet blev anvendt til at fastsætte en gennemsnitlig normal værdi, idet den gennemsnitlige vekselkurs i NUP mellem euro og peso blev anvendt til at opnå en vejet gennemsnitspris ab fabrik i euro.
2.3. Eksportpris
(34)
Som følge af anvendelsen af artikel 18 og i mangel af andre pålidelige oplysninger blev eksportpriserne hovedsagelig fastlagt på grundlag af oplysninger fra Eurostat og oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør.
(35)
I den tidligere undersøgelse konkluderedes det, at de prisoplysninger, der fandtes i Eurostat, var utilstrækkelige med henblik på undersøgelsen (8). På grund af den lave grad af samarbejdsvilje fra de kinesiske eksportørers side vurderede Kommissionen imidlertid, at Eurostats importpriser for Kina var en anvendelig kilde i forbindelse med den foreliggende undersøgelse. Kommissionen er bekendt med begrænsningerne i denne analyse og med, at den kun kan bruges som en indikator for prisudviklingen.
(36)
Eksportprisen udledt af Eurostats prisoplysninger er en cif-pris, der måtte tilpasses for de gennemsnitlige omkostninger ved søfragt pr. transaktion med henblik på at beregne prisniveauet ab fabrik. Oplysningerne i den eneste samarbejdsvillige kinesiske producents svar blev anvendt til at fastsætte de gennemsnitlige søfragtsomkostninger pr. enhed, som blev beregnet til 8,30 EUR. Den eneste samarbejdsvillige kinesiske virksomheds pris ab fabrik ved eksport til Unionen blev fastsat på et lignende grundlag. Den herved beregnede enhedspris blev derefter anvendt til at beregne den vejede gennemsnitlige kinesiske pris ab fabrik.
2.4. Sammenligning
(37)
I henhold til artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev den vejede gennemsnitlige normale værdi fra Mexico sammenlignet med den vejede gennemsnitlige kinesiske eksportpris ab fabrik. Derved blev der fastlagt en vejet gennemsnitlig dumpingmargen.
2.5. Dumpingmargen
(38)
Dumpingberegningerne viste, at der var tale om en landsdækkende dumpingmargen på mere end 20 %. Dette niveau bør imidlertid betragtes som konservativt beregnet, da der ikke i Eurostats data er taget hensyn til de betydelige prisforskelle mellem de forskellige typer af den pågældende vare. Det bør i denne forbindelse bemærkes, at dumpingmargenerne ifølge oplysningerne i anmodningen var på over 100 %.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Indledende bemærkning
(39)
Den sandsynlige udvikling i importen fra Kina blev analyseret, både hvad angår forventet prisudvikling og mængde.
3.2. De kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet
(40)
Ud fra oplysningerne i anmodningen er den kinesiske cykelfremstillingsindustri, udtrykt i mængde, den største i verden. Kina har en produktionskapacitet på 100 til 110 millioner cykler og en produktion på ca. 80 mio. cykler om året. Den kinesiske cykelindustri er eksportorienteret: Ud af en årlig produktion på 80 mio. cykler er 25 mio. cykler forbeholdt hjemmemarkedet, og de resterende 55 mio. cykler - 69 % af den samlede produktion - er beregnet til eksport.
(41)
Den anslåede årlige uudnyttede kapacitet i Kina er ca. 20 til 30 mio. cykler, hvilket som nævnt i betragtning 66 er mere end det dobbelte af den nuværende produktion i Unionen. Desuden viser oplysninger, der er fremkommet under undersøgelsen, at produktionskapaciteten for cykler i Kina let kan forhøjes, bl.a. gennem en udvidelse af arbejdsstyrken, i tilfælde af øget efterspørgsel.
(42)
I betragtning af ovenstående kan det ikke udelukkes, at den uudnyttede kapacitet i Kina kan bruges til at øge eksporten til Unionen, hvis der ikke anvendes antidumpingforanstaltninger.
(43)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af parterne, at der ikke foreligger dokumentation for den i forordningen omhandlede kinesiske produktionskapacitet, og at den er baseret på ren spekulation. I denne forbindelse skal der mindes om, at de kinesiske eksporterende producenters samarbejdsvilje var meget lav, og at det i vid udstrækning var nødvendigt at basere undersøgelsesresultaterne på de foreliggende faktiske oplysninger. I dette tilfælde og som nævnt i betragtning 40 anvendte Kommissionen i mangel af andre mere pålidelige oplysninger de umiddelbare beviser, der var fremlagt i anmodningen. I forbindelse med undersøgelsen fremkom der ikke oplysninger, der kunne tyde på, at sådanne umiddelbare beviser var ukorrekte. Den pågældende part fremlagde heller ingen oplysninger eller beviser, der ville have vist væsentligt forskellige niveauer af uudnyttet kapacitet i Kina. Denne påstand blev derfor afvist.
3.3. EU-markedets tiltrækningskraft og priserne ved eksport til tredjelande
(44)
Data fra Eurostat og fra anmodningen viser, at Unionen er et attraktivt marked for de kinesiske eksporterende producenter.
(45)
Prisoplysningerne fra den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende virksomhed viser, at de vejede gennemsnitlige eksportpriser ab fabrik for varen ved salg til tredjelande er lavere end de gennemsnitlige priser ab fabrik ved salg i Unionen i NUP. I betragtning af produktionskapaciteten i Kina og efterspørgslen på EU-markedet er det meget sandsynligt, at de kinesiske producenter omgående ville øge deres eksport af cykler til Unionen, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Desuden giver den eksisterende overkapacitet de kinesiske producenter mulighed for at være til stede på det europæiske marked til meget lave priser.
3.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(46)
I lyset af det forhold, at der, selv i betragtning af de foranstaltninger, der i øjeblikket er i kraft, blev konstateret en dumpingmargen på over 20 % for den kinesiske eksport i NUP ud fra en konservativ sammenligning af tal fra Eurostat og oplysninger, der blev afgivet af den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør, er det meget sandsynligt, at der uden foranstaltninger fortsat vil finde dumping sted.
(47)
Ovennævnte analyse har vist, at importen fra Kina fortsatte med at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser. I betragtning af især den uudnyttede kapacitet i Kina, som let kan øges yderligere, hvis der er behov herfor, samt analysen af prisniveauet på EU-markedet og i andre tredjelande, kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen
(48)
I løbet af den aktuelle undersøgelse konstateredes det, at der er blevet fremstillet cykler af omkring 100 EU-producenter, som gav sig til kende i forbindelse med undersøgelsen, samt af andre producenter, hvoraf de fleste er repræsenteret ved deres nationale sammenslutninger. De udgør derfor EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. Undersøgelsen viste endvidere, at erhvervsgrenen nyder godt af den fritagelsesordning, der er beskrevet i ovenstående betragtning 1.
(49)
Alle de foreliggende oplysninger, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indhentet fra EU-producenterne og de nationale sammenslutninger før og efter undersøgelsens indledning samt generelle produktionsstatistikker, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
2. Forbruget på EU-markedet
(50)
EU-producenternes salg blev vurderet på grundlag af oplysninger indhentet fra producenterne i besvarelsen af spørgeskemaet vedrørende stikprøver samt oplysninger afgivet af ansøgeren i anmodningen. Oplysningerne i anmodningen var indhentet fra forskellige sammenslutninger af cykelproducenter i Unionen.
(51)
Det åbenbare forbrug i Unionen blev fastsat på grundlag af alle EU-producenters salg på EU-markedet som anslået i betragtning 68 samt Eurostats oplysninger om importen fra tredjelande.
(52)
Mellem 2007 og NUP faldt forbruget i Unionen med 11 % fra 22 912 066 enheder i 2007 til 20 336 813 enheder i NUP. Forbruget faldt især mellem 2008 og 2009. Nærmere oplysninger (i enheder) fremgår af følgende:
Tabel 1 - Forbrug
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
+ Samlet import
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ EU-produktion solgt på EU-markedet
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Forbruget
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Indeks (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina
(53)
Den importerede mængde af den pågældende vare blev bestemt på grundlag af statistiske oplysninger fra Eurostat. Mængden af dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i Kina faldt med 38 % i den betragtede periode til 615 920 enheder i NUP (jf. tabel 2). Importen af den pågældende vare fra Kina i begyndelsen af den betragtede periode var 26 % større end i NUP i den tidligere undersøgelse (1. april 2003 til 31. marts 2004: 733 901 enheder (9)). Det største fald i importen af den pågældende vare fandt sted mellem 2008 og 2009, hvilket er på linje med udviklingen i det samlede EU-forbrug (jf. tabel 1 og 2).
(54)
Da importen fra Kina faldt mere end forbruget i den betragtede periode, faldt markedsandelen for Kina en smule, fra 4,4 % i 2007 til 3,1 % i NUP.
(55)
Udviklingen i importen og markedsandelen for cykler med oprindelse i Kina i den betragtede periode fremgår af følgende tabel:
Tabel 2 - Import fra Kina
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra det pågældende land (enheder)
986 514
941 522
598 565
615 920
Indeks (2007 = 100)
100
95
61
62
Markedsandel for importen fra det pågældende land
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Priserne på den pågældende import
4.1. Prisudvikling
(56)
Som anført i betragtning 35 er Kommissionen af den opfattelse, at det er rimeligt at anvende Eurostats importpriser for Kina som kilde i forbindelse med den foreliggende undersøgelse.
(57)
Ifølge Eurostats data steg de vejede gennemsnitlige importpriser - herefter angivet i indeksform - på importen fra Kina med 125 % mellem 2007 og NUP. Importpriserne steg betydeligt i 2009 og forblev derefter næsten konstante. Følgende tabel indeholder de detaljerede data:
Tabel 3 - Priserne på den pågældende import
2007
2008
2009
NUP
Kina
Indeks (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2. Prisunderbud
(58)
For at fastsætte størrelsen af prisunderbuddet for cykler med oprindelse i Kina baserede Kommissionen sin analyse på de oplysninger, der i undersøgelsens løb blev afgivet af EU-producenterne i stikprøven, og på de gennemsnitlige priser fra Eurostat. De relevante salgspriser for EU-erhvervsgrenen var priserne ved salg til uafhængige kunder, om nødvendigt justeret til niveauet ab fabrik. Sammenligningen viste, at importen fra Kina efter fradrag af antidumpingtolden underbød EU-erhvervsgrenens priser med 53 %.
5. Import fra andre lande
(59)
Baseret på data fra Eurostat faldt importen fra andre tredjelande fra 9 087 000 enheder i 2007 til 8 587 000 enheder i NUP, hvilket sammenlagt er en nedgang på 6 %. Den fulgte den nedadgående tendens i EU-forbruget (-11 %), men i et langsommere tempo. Markedsandelen for importen fra tredjelande steg fra 40 % til 42 % i løbet af den betragtede periode. Som nævnt i betragtning 35 og 56 tager Eurostat-priserne imidlertid ikke hensyn til sammensætningen af de enkelte landes varesortimenter, og derfor er der kun benyttet indekstal til at belyse prisudviklingen. Da varesammensætningen i importen fra andre tredjelande er ukendt, giver det ikke mening at sammenligne priserne på de nedenfor nævnte importerede varer med EU-erhvervsgrenens priser. Der blev dog indhentet visse yderligere oplysninger vedrørende importen fra de lande, hvorfra størstedelen af den resterende cykelimport stammer. Nærmere bestemt er der tale om følgende tal:
Tabel 4 - Import fra andre lande
2007
2008
2009
NUP
Alle typer
Enheder i 1 000
Markedsandel
Pris EUR/enhed
Enheder i 1 000
Markedsandel
Pris EUR/enhed
Enheder i 1 000
Markeds-andel
Pris EUR/enhed
Enheder i 1 000
Markeds-andel
Pris EUR/enhed
Taiwan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Indeks
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thailand
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Indeks
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filippinerne
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Indeks
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malaysia
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Indeks
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Sri Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Indeks
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunesien
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Indeks
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Andre
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Indeks
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
I ALT
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Indeks
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1) Taiwan
(60)
Importen fra Taiwan faldt i den betragtede periode fra 3 158 600 enheder i 2007 til 2 958 000 enheder i NUP, og dens markedsandel steg en smule, fra 14 % til 15 %, i samme periode. Importen af cykler fra Taiwan er rettet mod det dyre markedssegment. I løbet af undersøgelsen er det ved en sammenligning mellem modeller blevet påvist, at de fra Taiwan importerede cykler sælges til højere priser end tilsvarende modeller fremstillet af EU-erhvervsgrenen i den tidligere undersøgelsesperiode (10). Desuden udviste importpriserne i den betragtede periode en stigende tendens, idet der kunne noteres en stigning på 25 % i NUP i forhold til 2007.
2) Thailand
(61)
Importen med oprindelse i Thailand faldt i den betragtede periode fra 1 534 000 enheder i 2007 til 1 397 000 enheder i NUP. Nedgangen i importen var i tråd med udviklingen i forbruget, idet markedsandelen forblev konstant på 7 %. Mens importen af cykler fra Thailand udgøres af cykler i mellemsegmentet, viste undersøgelsen ikke desto mindre på basis af en sammenligning mellem modeller, at importen fra Thailand sælges til højere priser end tilsvarende modeller fremstillet af EU-erhvervsgrenen. Desuden udviste importpriserne i den betragtede periode en stigende tendens, idet der kunne noteres en stigning på 27 % i NUP i forhold til 2007.
3) Sri Lanka
(62)
Importen fra Sri Lanka fordobledes næsten i den betragtede periode, fra 574 000 enheder i 2007 til 1 101 000 enheder i NUP, og dens markedsandel nåede 5 % ved udgangen af den betragtede periode. Det er imidlertid blevet påstået af en part, at de kinesiske eksportører omgår antidumpingtolden ved omladning via Sri Lanka. Kommissionen har på nuværende tidspunkt ikke tilstrækkelige oplysninger til at drage nogen konklusioner vedrørende situationen for denne import. Under disse omstændigheder kan det ikke udelukkes, at import angivet med oprindelse i Sri Lanka bidrager til den skade, der forvoldes EU-erhvervsgrenen.
(63)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod en af de interesserede parter, at konklusionerne vedrørende en mulig omgåelse via Sri Lanka kun var en formodning, og at enhver påstand om omgåelse via Sri Lanka ikke burde tages i betragtning i de endelige konklusioner. Som svar på denne påstand bør det understreges, at det klart udtrykkes i betragtning 62, at Kommissionen ikke drog nogen konklusioner om dette spørgsmål.
6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
6.1. Indledende bemærkninger
(64)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(65)
Som beskrevet ovenfor måtte bestemmelserne om stikprøver anvendes i betragtning af det store antal klagende EU-producenter. Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende måde:
-
De makroøkonomiske elementer (produktionskapacitet, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, vækst, dumpingmargenernes størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev analyseret for hele EU-produktionen på grundlag af de oplysninger, der blev indhentet fra de nationale sammenslutninger af EU-producenter og individuelle virksomheder. Disse faktorer blev, hvor det var muligt, krydstjekket med de generelle oplysninger fra de relevante officielle statistikker.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagerbeholdninger, salgspriser, likviditet, rentabilitet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, investeringer, og lønninger) blev gennemført for de enkelte virksomheder, dvs. de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
6.2. Makroøkonomiske indikatorer
a) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(66)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt en smule hvert år i den betragtede periode. Sidst i NUP faldt produktionen med 11 % i forhold til 2007 i overensstemmelse med udviklingen i forbruget. Detaljerede data er angivet i tabel 5:
Tabel 5 - Den samlede EU-produktion
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
Produktion
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Indeks (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Produktionskapaciteten voksede en smule (2 %) mellem 2007 og NUP. Da produktionen faldt, udviste kapacitetsudnyttelsen et samlet fald på 13 % mellem 2007 og NUP, resulterende i en kapacitetsudnyttelse på 81 % i NUP. De nærmere tal er som følger:
Tabel 6 - Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
Produktionskapacitet
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Indeks (2007 = 100)
100
107
106
102
Kapacitetsudnyttelse
93 %
86 %
82 %
81 %
Indeks (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Salgsmængde
(68)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 13 % mellem 2007 og NUP. Denne udvikling stemmer overens med den generelle tendens i retning af faldende forbrug på EU-markedet. De nærmere tal er som følger:
Tabel 7 - Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Indeks (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Markedsandel
(69)
Markedsandelen for EU-erhvervsgrenen svingede en smule mellem 2007 og NUP. Samlet set har der været et fald på 1,3 procentpoint i den betragtede periode. De nærmere tal er som følger:
Tabel 8 - Unionens markedsandel
2007
2008
2009
NUP
Unionens markedsandel
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Indeks (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Beskæftigelse og produktivitet
(70)
Beskæftigelsen faldt med 9 % i den betragtede periode, fra 14 925 ansatte i 2007 til 13 646 i NUP.
(71)
Produktiviteten steg en smule i 2008 i forhold til 2007, men faldt derefter. Generelt er produktiviteten faldet en smule, dvs. med 3 %, i den betragtede periode. De nærmere tal er som følger:
Tabel 9 - Den samlede EU-beskæftigelse og -produktivitet
2007
2008
2009
NUP
Antal ansatte
14 925
14 197
14 147
13 646
Indeks (2007 = 100)
100
95
95
91
Produktivitet (enheder pr. år)
926
954
903
899
Indeks (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Vækst
(72)
Det skal bemærkes, at markedsandelen for alle EU-producenter faldt en anelse, med 1,3 procentpoint, mens forbruget faldt med 11 %, hvilket klart viser, at producenterne ikke har været i stand til at vokse.
f) Dumpingmargenens størrelse
(73)
Dumpingen fra Kina fortsatte i NUP. Som anført i betragtning 34 er dumpingberegningen på grund af den lave grad af samarbejde fra de kinesiske eksportørers side baseret på de gennemsnitlige priser fra Eurostat. Som anført i betragtning 35 indeholder de gennemsnitlige priser fra Eurostat begrænsede oplysninger om varesammensætningen, som er af stor betydning for beregningen af dumpingmargenen; i betragtning af Kinas uudnyttede kapacitet kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen dog ikke anses for at være ubetydelige.
g) Genrejsning efter tidligere dumping
(74)
Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen havde genrejst sig efter virkningerne af tidligere dumping. Det blev konkluderet, at EU-erhvervsgrenens imødesete genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping ikke er sket i det forventede omfang, hvilket navnlig fremgår af den vedvarende lave rentabilitet og en faldende kapacitetsudnyttelse.
6.3. Mikroøkonomiske indikatorer
h) Lagerbeholdninger
(75)
En producent kunne som følge af sin nuværende interne struktur ikke afgive overensstemmende oplysninger om lagrene for den betragtede periode. Oplysningerne fra denne virksomhed måtte derfor udelades i forbindelse med analysen af lagerbeholdningerne for den betragtede periode.
(76)
Lagrene af cykler steg i den betragtede periode fra 880 935 stk. i 2007 til 1 091 516 stk. i NUP, svarende til en stigning på 24 %. De nærmere tal er som følger:
Tabel 10 - Lagerbeholdninger
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
Ultimolagre
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Indeks (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Salgspriser og omkostninger
(77)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser ab fabrik ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på markedet i Unionen var i den betragtede periode præget af en svagt opadgående tendens. Samlet set øgede EU-erhvervsgrenen sine priser med 9 % mellem 2007 og NUP i tråd med stigningen i produktionsomkostningerne som beskrevet i betragtning 79.
Tabel 11 - Enhedspris på EU-markedet
2007
2008
2009
NUP
Enhedspris for EU-salg (EUR pr. enhed)
163
170
176
178
Indeks (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Produktionsomkostningerne blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit for alle typer af samme vare, der blev fremstillet af producenterne i stikprøven.
(79)
Produktionsomkostningerne steg i løbet af perioden med 9 %. Denne stigning skyldes navnlig en ændring i varesammensætningen. De nærmere tal er som følger:
Tabel 12 - Produktionsomkostninger pr. enhed
2007
2008
2009
NUP
Produktions-omkostninger (EUR pr. enhed)
165
169
180
180
Indeks (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af parterne, at produktionsomkostningerne steg på trods af betydelige fald i visse omkostninger til råmaterialer, dvs. stål og aluminium, hvilket tyder på, at den skade, der var lidt, var selvforskyldt. Denne påstand blev imidlertid ikke underbygget med tilstrækkelig dokumentation. Den pågældende part forelagde rent faktisk kun data, der meget overordnet viste prisudviklingen for aluminium og stål i den betragtede periode, men ikke viste, i hvilket omfang denne udvikling skal have påvirket de samlede omkostninger ved fremstilling af cykler. Desuden blev denne påstand først fremsat efter fremlæggelsen af oplysninger, dvs. i en fremskreden fase af proceduren, og den kunne derfor ikke længere efterprøves. Påstanden blev derfor afvist.
j) Rentabilitet
(81)
De af stikprøven omfattede producenters samlede rentabilitet i forbindelse med den pågældende vare i løbet af det første år af den betragtede periode var negativ (- 1,7 %). I 2008 blev EU-producenterne rentable. I 2009 og i NUP var erhvervsgrenen imidlertid igen tabsgivende.
(82)
Ovennævnte tendens viser, at erhvervsgrenen er i en vanskelig situation i forhold til den tidligere undersøgelse, hvor EU-erhvervsgrenens rentabilitet var 3,6 % i NUP.
Tabel 13 - Rentabilitet
2007
2008
2009
NUP
Rentabilitet - EU-salg
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Indeks (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det, uden at der dog blev forelagt dokumentation herfor, hævdet, at EU-erhvervsgrenen ikke havde formået at forbedre sin effektivitet og sine resultater. I modsætning hertil har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenen har gjort en åbenlys indsats for at foretage justeringer som følge af prispresset fra dumpingimport ved at flytte produktionsanlæggene inden for Unionen og således øge omkostningseffektiviteten, jf. betragtning 85. Disse påstande er derfor blevet afvist.
k) Investeringsafkast
(84)
Investeringerne i erhvervsgrenen for den pågældende vare faldt markant i den betragtede periode, nærmere bestemt fra 21 491 000 EUR i 2007 til 11 738 000 EUR i NUP. Dette kan i vid udstrækning forklares med den økonomiske krise, som begyndte i 2008 og kulminerede i NUP, hvor det blev vanskeligere og vanskeligere at få adgang til ny kapital, og salgsprognoserne var pessimistiske.
(85)
Det skal bemærkes, at en betydelig del af investeringerne er foretaget med henblik på at øge effektiviteten i fremstillingsprocessen og holde sig opdateret med den nyeste teknologi. I denne proces er noget af produktionskapaciteten blevet flyttet fra vesteuropæiske lande til østeuropæiske lande, hvorved produktionsgrundlaget er blevet udbredt til næsten alle medlemsstater, hvilket viser EU-erhvervsgrenens levedygtighed og dens indsats for at forblive konkurrencedygtig.
Tabel 14 - Investeringer og investeringsafkast
2007
2008
2009
NUP
Investeringer (1 000 EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Indeks (2007 = 100)
100
101
50
55
Investeringsafkast
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
En af producenterne kunne på grund af virksomhedens indre struktur ikke afgive overensstemmende oplysninger om nettoproduktionen af anlægsaktiver i den betragtede periode til beregning af investeringsafkastet. Oplysningerne fra denne virksomhed måtte derfor udelades ved analysen af investeringsafkastet for den betragtede periode.
(87)
Investeringsafkastet fulgte rentabilitetsudviklingen. I 2007 måtte EU-producenterne i stikprøven notere et negativt investeringsafkast på 16 %, som steg en smule til et negativt investeringsafkast på 10 % i NUP.
l) Likviditet og evne til at rejse kapital
(88)
En producent var som følge af virksomhedens struktur ikke i stand til at give overensstemmende oplysninger om likviditet i den betragtede periode, hvilket gjorde det umuligt at anslå likviditeten for kun cykelproduktionen inden for virksomhedens samlede aktiviteter. Oplysningerne fra denne virksomhed måtte derfor udelades ved analysen af likviditeten for den betragtede periode.
(89)
Tendensen for likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, forblev positiv i den undersøgte periode. Mellem 2007 og NUP faldt den dog med ca. 33 %. Nærmere bestemt er der tale om følgende tal:
Tabel 15 - Likviditet
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (1 000 EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Indeks (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Producenterne i stikprøven tilvejebringer kapital internt, når de tilhører en koncern, eller ved banklån. I andre tilfælde benyttes den likviditet, som virksomhederne selv skaber, som finansieringskilde. Ingen af producenterne i stikprøven har haft større vanskeligheder ved at tilvejebringe kapital.
m) Lønninger
(91)
I den betragtede periode steg lønomkostningerne pr. ansat med 11 %. Dette afspejler et skift i produktionen til lidt mere sofistikerede varer.
Tabel 16 - Lønninger
2007
2008
2009
NUP
Lønomkostninger pr. ansat (EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Indeks (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det påstået, at lønomkostningerne pr. ansat steg, samtidig med at efterspørgslen faldt, hvilket ville tyde på, at skaden var selvforskyldt. Som vist i ovenstående tabel steg lønomkostningerne pr. ansat rent faktisk med 11 % i den betragtede periode. Antallet af ansatte faldt dog med 9 %, jf. betragtning 70. Følgelig steg de samlede lønomkostninger kun med 2 %. Det blev derfor konstateret, at de overordnede virkninger for EU-erhvervsgrenens rentabilitet var meget små.
7. Konklusion vedrørende skade
(93)
De eksisterende antidumpingforanstaltninger har klart haft en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. Faktisk er det i en vis udstrækning lykkedes denne at udnytte foranstaltningerne til at opretholde en stabil markedsandel. Imidlertid faldt EU-produktionen, og fortjenstmargenen forblev utilstrækkelig. Muligheden for yderligere vækst og fortjeneste er blevet undergravet af det pres, dumpingimporten har udøvet på priser og mængder.
(94)
Som det fremgår af betragtning 53, faldt importmængden fra Kina mellem 2007 og NUP. Men det største fald i importmængden fandt sted mellem 2008 og 2009, hvor priserne på importen fra Kina steg betragteligt. Som undersøgelsen viste, og som angivet i betragtning 58 var denne prisstigning imidlertid stadig ikke tilstrækkeligt stor til at give erhvervsgrenen mulighed for at forbedre sin situation. Faktisk underbød importen fra Kina EU-erhvervsgrenens priser med 53 %.
(95)
Erhvervsgrenen er klart i en vanskelig situation, da den er tabsgivende. Næsten alle skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater - såsom rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet - udviste forværringer i den betragtede periode. Det kan dermed ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation er sikret. Denne situation kunne desuden være blevet yderligere forværret på grund af presset fra en import, der muligvis omgår foranstaltningerne.
(96)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen som helhed fortsat befinder sig i en udsat økonomisk situation og fortsat har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3.
8. Virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer
8.1. Virkningerne af dumpingimporten
(97)
Parallelt med det faldende forbrug i Unionen faldt den kinesiske imports markedsandel en smule, fra 4,4 % til 3,1 % (jf. betragtning 53). Baseret på en beregning, som ikke tager hensyn til antidumpingtolden, underbød den kinesiske import EU-erhvervsgrenens priser med 53 % i NUP, jf. betragtning 58. Der mindes om, at toldsatsen er på 48,5 %. Følgelig viser niveauet for underbuddet på den ene side effektiviteten af den gældende told og på den anden side behovet for at opretholde foranstaltningerne. Denne konklusion bestyrkes af den omstændighed, at det underbud, der blev konstateret, var på samme niveau som det underbud, der blev konstateret i forbindelse med den foregående fornyede undersøgelse. Den skadevoldende prismæssige virkning af dumpingimporten fra Kina på EU-erhvervsgrenen var derfor fortsat betydelig og vil som anført ovenfor i betragtning 58 sandsynligvis fortsætte.
8.2. Virkningen af den økonomiske krise
(98)
På grund af de negative økonomiske betingelser, der var gældende i NUP, faldt forbruget af cykler. Produktionen og beskæftigelsen faldt også i takt med udviklingen i forbruget. Da cykelindustrien ikke har høje faste omkostninger, havde nedgangen i produktionen ikke indflydelse på rentabiliteten i Unionens cykelindustri.
(99)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det påstået, at EU-erhvervsgrenen skabte yderligere produktionskapacitet, samtidig med at EU-forbruget faldt, hvilket havde negative virkninger for EU-erhvervsgrenens situation. Dette udsagn er i modstrid med udviklingen i forbruget og kapaciteten, jf. betragtning 52 og 67. Rent faktisk faldt forbruget hovedsageligt mellem 2008 og 2009, mens produktionskapaciteten allerede var blevet forøget et år tidligere, dvs. i 2007 og 2008. Denne påstand blev derfor afvist.
8.3. Import fra andre lande
(100)
Som anført i betragtning 59 faldt mængden af import fra andre tredjelande med 6 % i overensstemmelse med udviklingen i forbruget. Markedsandelen for importen fra andre lande steg fra 40 % i 2007 til 42 % i NUP. Gennemsnitsprisen for importen fra disse lande udviste således en stigende tendens på 6 % mellem 2007 og NUP. De vigtigste lande, hvorfra den pågældende vare importeredes, var Taiwan, Thailand og Sri Lanka.
(101)
Den taiwanske imports markedsandel steg svagt i løbet af den betragtede periode (fra 14 % til 15 %). De foreliggende oplysninger viser imidlertid, at importen fra Taiwan som anført i betragtning 60 konkurrerer på redelige vilkår med EU-producerede cykler.
(102)
Markedsandelen for importen fra Thailand var konstant i den betragtede periode. Som anført i betragtning 61 fremgår det af de foreliggende oplysninger, at denne import i NUP blev solgt til en pris, der kan konkurrere med prisen på lignende cykler produceret i Unionen.
(103)
Importen med oprindelse i Sri Lanka er steget med 92 % i den betragtede periode. Dens markedsandel var i NUP på 5 %. Som forklaret i betragtning 62 er det dog blevet hævdet, at importen fra Sri Lanka omfatter cykler med oprindelse i Kina.
(104)
Det kan konkluderes, at importen fra Taiwan og Thailand, som er blandt de største eksportører af cykler til Unionen, ikke kunne have haft en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, navnlig på grund af dens prisniveau (der svarer til eller er højere end EU-erhvervsgrenens priser). Derimod kan det ikke udelukkes, at import, som er angivet med oprindelse i Sri Lanka, bidrager til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
8.4. Omgåelse
(105)
Der er fremsat dokumenterede påstande om, at de kinesiske eksportører løbende omgår foranstaltningerne ved import gennem flere lande, og denne import forvolder skade for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af de beviser for omgåelse, der tidligere er fundet af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (»OLAF«), navnlig vedrørende import via Filippinerne, kan det ikke udelukkes, at en sådan ulovlig adfærd stadig forekommer på markedet, og at den forvolder EU-erhvervsgrenen skade.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Indledende bemærkninger
(106)
Som anført i betragtning 66-91 har indførelsen af antidumpingforanstaltninger kun til en vis grad gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den skade, den har lidt. I den betragtede periode befandt EU-erhvervsgrenen sig tilsyneladende i en skrøbelig og sårbar situation, hvor den stadig var udsat for de skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina.
(107)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra det pågældende land vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade.
2. Kinesiske eksportmængder
(108)
Som nævnt i betragtning 40 er den kinesiske cykelindustri eksportorienteret. De kinesiske cykler er til stede på de vigtigste verdensmarkeder, især i USA og Japan, hvor de har en dominerende stilling. Som nævnt i en tidligere undersøgelse (11) lykkedes det i slutningen af 1990'erne de kinesiske eksporterende producenter efter et toårigt fravær fra det amerikanske marked efter indførelsen af antidumpingtold at øge deres tilstedeværelse på dette marked betydeligt i løbet af en meget kort periode. I 2009 var eksporten af kinesiske cykler til USA i størrelsesordenen 14 055 000 enheder, ud af et samlet forbrug på 14 888 000 enheder.
(109)
Dette viser, at de kinesiske producenter er i stand til hurtigt at eksportere til og komme ind på nye markeder samt fastholde sin dominerende stilling i længere tid.
(110)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af parterne, at i tilfælde af udløb af foranstaltningerne ville der ikke forekomme en betydelig stigning i importen af kinesiske cykler, fordi de kinesiske eksportører har vanskeligt ved at overholde de europæiske sikkerhedsstandarder for cykler (EN 14764, EN 14765, EN 14766 og EN 14781). Denne påstand blev imidlertid ikke underbygget med nogen dokumentation. I modsætning hertil har undersøgelsen vist, at en stor del af de cykler og dele til cykler, der allerede importeres fra Kina, overholder de nødvendige sikkerhedsstandarder. Der var således ingen grund til at antage, at de kinesiske producenter ikke er i stand til at overholde de gældende sikkerhedsstandarder for cykler. Denne påstand blev derfor afvist.
3. Uudnyttet kapacitet på markedet i Kina
(111)
Som anført i betragtning 41 viste data, som blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, at der er adgang til en betydelig uudnyttet kapacitet i Kina. Der blev fundet klare tegn på, at en stor del af denne uudnyttede kapacitet uden antidumpingforanstaltninger kunne blive udnyttet til at øge eksporten til Unionen. Dette bekræftes navnlig af, at der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller det kinesiske hjemmemarked kan absorbere yderligere kinesisk produktion.
(112)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det desuden hævdet, at stigningen i de kinesiske arbejdskraftomkostninger ville lægge en alvorlig dæmper på stigningen i den kinesiske produktionskapacitet. Det skal i den forbindelse nævnes, at de kinesiske eksporterende producenters samarbejdsvilje var meget begrænset, og at der ikke er blevet forelagt oplysninger vedrørende arbejdskraftomkostningerne og kapaciteten i Kina, jf. betragtning 26. Den pågældende part forelagde desuden ikke dokumentation til støtte for denne påstand. Derfor måtte denne påstand afvises.
4. Påstande om omgåelse
(113)
Som anført i betragtning 105 er der fremsat dokumenterede påstande om, at de kinesiske eksportører løbende omgår foranstaltningerne ved import gennem flere lande. Dette er yderligere af bekræftet af OLAF i forbindelse med sagen om Filippinerne. Denne type adfærd viser de kinesiske eksportørers store interesse for det attraktive EU-marked.
5. Konklusion
(114)
EU-erhvervsgrenen havde i mange år lidt under følgerne af dumpingimport fra Kina og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.
(115)
Som det fremgår ovenfor, lykkedes det takket være de gældende antidumpingforanstaltninger EU-erhvervsgrenen at genrejse sig fra følgerne af den kinesiske dumpingpraksis. I NUP befandt erhvervsgrenen sig imidlertid i en vanskelig økonomisk situation. Hvis EU-erhvervsgrenen på denne baggrund udsættes for øget import fra det pågældende land til dumpingpriser, er det sandsynligt, at dens salg, markedsandel og salgspriser vil falde yderligere med deraf følgende forværring af dens finansielle situation.
(116)
Som anført i betragtning 58 blev det desuden også konstateret, at det forhold, at de kinesiske producenters salgspriser underbød EU-erhvervsgrenens priser med i gennemsnit 53 %, synes at tyde på, at de kinesiske eksporterende producenter uden foranstaltninger sandsynligvis vil eksportere den pågældende vare til EU-markedet til priser, som er betragteligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser.
(117)
I betragtning af undersøgelsens konklusioner vedrørende den uudnyttede kapacitet i Kina, den kinesiske industris eksportorienterede karakteristik og de kinesiske eksportørers tidligere adfærd på udenlandske markeder vil enhver ophævelse af foranstaltningerne kunne tyde på, at der er sandsynlighed for fortsat skade.
(118)
Endelig støtter den i betragtning 105 og 113 nævnte omgåelse klart konklusionen vedrørende sandsynligheden for fortsat skade. Den er et klart bevis for, at EU-markedet fortsat er et attraktivt marked for de kinesiske producenter, som uden antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis vil dirigere større mængder eksport til Unionen.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(119)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 er det blevet undersøgt, om det til trods for konklusionen om, at der har fundet skadevoldende dumping sted, klart kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde antidumpingforanstaltninger mod importen fra Kina.
(120)
Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var imod Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(121)
Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(122)
Unionens cykelindustri har vist, at den er levedygtig og konkurrencedygtig på redelige markedsvilkår. Undersøgelsen viste dog, at industrien stadig er svækket med et økonomisk resultat tæt på break-even. Derfor er det nødvendigt at opretholde redelige konkurrencevilkår på EU-markedet.
(123)
Da nye cykelmodeller i vidt omfang udvikles af EU-erhvervsgrenen, vil denne også fuldt ud kunne drage fordel af en sådan udvikling med hensyn til salgsmængder og priser, hvis presset fra dumpingimporten holdes under kontrol af foranstaltningerne.
(124)
Det vurderes, at en videreførelse af foranstaltningerne vil være til fordel for EU-erhvervsgrenen, som derefter burde være i stand til at opretholde og eventuelt øge salget og formodentlig salgspriserne og derved skabe den omsætning, som er nødvendig for, at virksomheden fortsat kan investere i ny teknologi.
(125)
Hvis foranstaltningerne over for importen fra Kina bortfaldt, ville der sandsynligvis forekomme yderligere forvridning af handelen, der uundgåeligt vil føre til en afbrydelse af EU-erhvervsgrenens genrejsning. I betragtning af den uudnyttede produktionskapacitet i Kina og kinesiske eksportørers tidligere adfærd på de udenlandske markeder er det klart, at det, hvis foranstaltningerne bortfalder, vil være meget svært, om ikke umuligt, for EU-erhvervsgrenen at genskabe og endog at fastholde sin position. I modsat fald vil EU-erhvervsgrenens situation sandsynligvis forværres yderligere, hvilket kan føre til en yderligere reduktion af produktionskapaciteten i EU og lukning adskillige fremstillingsvirksomheder. Det konkluderes derfor, at antidumpingforanstaltninger er i EU-erhvervsgrenens interesse.
(126)
På baggrund af konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 93-96 ovenfor og som følge af argumenterne vedrørende analysen af sandsynligheden for fortsat skade, jf. betragtning 106-117, kan det også konkluderes, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af sin økonomiske situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.
3. Brugernes interesser
(127)
Nærværende undersøgelse støttes af Det Europæiske Cyklistforbund (ECF), som er en paraplyorganisation for de nationale cyklistforbund i Europa.
(128)
ECF fremfører, at Europa er det vigtigste marked for moderne cykelvarer med høje standarder for kvalitet og sikkerhed, og at en tilstrømning af produkter fra Kina ville mindske disse standarder. Desuden anfører ECF, at der er et enormt vækstpotentiale for cykelindustrien i Unionens økonomi, som vil blive bragt i fare, hvis antidumpingtolden ophæves.
(129)
Det skal erindres, at det i tidligere undersøgelser blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne. Selv om der har været anvendt foranstaltninger, har importørerne og brugerne i Unionen fortsat kunne købe varen i bl.a. Kina. Det er ikke blevet fremført, at der skulle have været problemer med at finde andre kilder. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for brugerne i Unionen.
4. Leverandørernes interesser
(130)
COLIPED (sammenslutningen af europæiske producenter af cykelreservedele og -tilbehør) gav sig til kende under undersøgelsen. COLIPED fremførte, at der i Unionen findes omkring 300 fabrikker, som leverer dele til cykelproducenter, og som beskæftiger ca. 7 300 mennesker, og at leverandørindustriens videre eksistens derfor er uløseligt forbundet med videreførelsen af cykelproduktionen i Europa. I denne forbindelse konstateredes det, at det uden foranstaltninger forventes, at der vil ske yderligere lukninger blandt cykelproducenterne i Europa, hvilket vil have negative følger for Unionens komponentindustri og bringe beskæftigelsen i leverandørindustrien i fare. Det konkluderes derfor, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger er i leverandørernes interesse.
5. Importørernes interesser
(131)
Der er kun modtaget én besvarelse af spørgeskemaet fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører vedrørende importen fra Kina, men denne besvarelse var ufuldstændig, da virksomheden af uangivne årsager forberedte sig på at indstille sine aktiviteter.
(132)
Det skal for det første bemærkes, at det i betragtning af den lave grad af samarbejdsvilje blandt importørerne ikke var muligt at foretage en fuldstændig vurdering af de mulige følger af at indføre eller ikke indføre foranstaltninger. Det skal også erindres, at formålet med antidumpingforanstaltninger ikke er at forhindre import, men at genskabe redelige handelsvilkår og sikre, at der ikke forekommer import til skadevoldende dumpingpriser. Da redeligt prissatte importvarer stadig vil kunne komme ind på EU-markedet, og da der også fortsat vil forekomme import fra tredjelande, er det sandsynligt, at importørernes traditionelle virksomhed ikke vil blive væsentligt berørt. Det er også klart, at EU-producenterne har tilstrækkelig kapacitet til at dække en eventuel stigning i efterspørgslen efter cykler. Som det fremgår af tabellen i betragtning 59, viser importen fra andre tredjelande desuden, at der er en betydelig produktionskapacitet for cykler i disse lande. Det er derfor meget usandsynligt, at der vil forekomme mangel på cykler.
(133)
Da redeligt prissat import stadig vil kunne komme ind på EU-markedet, er det sandsynligt, at importørernes traditionelle aktiviteter vil kunne fortsætte, selv om antidumpingforanstaltningerne over for dumpingimporten fra Kina opretholdes. Den lave samarbejdsvilje hos de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og det forhold, at det efter indførelsen af foranstaltninger mod Kina ikke var muligt i forbindelse med undersøgelsen at indsamle dokumentation fra importører, der havde oplevet særlige vanskeligheder, understøtter yderligere denne konklusion.
6. Konklusion
(134)
En videreførelse af foranstaltningerne mod importen af cykler med oprindelse i Kina vil klart være i EU-erhvervsgrenens, forbrugernes og EU-cykeldeleleverandørernes interesse. Det vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at vokse og forbedre sin situation under genskabte redelige konkurrencevilkår. Endvidere vil importørerne ikke blive væsentligt påvirket, da der stadig vil være redeligt prissatte cykler på markedet. Hvis der derimod ikke indføres foranstaltninger, er det imidlertid sandsynligt, at der er cykelproducenter i EU, der må lukke, hvorved også EU's cykeldeleleverandørers eksistens er truet.
(135)
I betragtning af ovenstående konkluderes det, at der ikke er tvingende årsager til ikke at indføre antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Kina.
G. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(136)
På baggrund af ovenstående bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende cykler opretholdes. Forlængelsen af foranstaltningerne efter en udløbsundersøgelse vil i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, normalt gælde for fem år, medmindre der med henvisning til særlige grunde eller omstændigheder skal fastsættes en kortere periode.
(137)
I denne forbindelse skal det bemærkes, at den foreliggende procedure som nævnt i betragtning 1 og 48 er kendetegnet ved særlige omstændigheder, som også bør afspejles korrekt i varigheden af antidumpingforanstaltningerne. Grundlæggende begunstiges EU-erhvervsgrenen af en atypisk række foranstaltninger bestående såvel af værditold på færdige cykler som en fritagelsesordning, som gør det muligt for erhvervsgrenen at anvende kinesiske dele til cykler uden at være omfattet af antiomgåelsestold, forudsat at bestemte betingelser er opfyldt.
(138)
Den foreliggende udløbsundersøgelse har bekræftet cykelsektorens kompleksitet og den tætte sammenkobling med sektoren for dele til cykler. Som anført i betragtning 1 har undersøgelsen vist, at Unionens cykelindustri i vid udstrækning benytter sig af fritagelsesordningen for importen af dele til cykler. Det er derfor vigtigt, at foranstaltningernes virkning regelmæssigt tages op til fornyet overvejelse. Af disse årsager blev det overvejet, om foranstaltningernes varighed skulle begrænses til tre år.
(139)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en række EU-producenter og deres sammenslutninger, at foranstaltningernes varighed burde forlænges til fem år. Parterne hævdede navnlig, at cykelproducenterne var rede til at investere i produktionen af dele til cykler for at mindske deres afhængighed af import af kinesiske dele til cykler, men at en periode på tre år var ikke tilstrækkelig til at opnå et afkast af sådanne investeringer.
(140)
I den forbindelse er påstanden om, at en række parter har investeret eller har til hensigt at investere i sektoren for cykler eller dele til cykler ikke relevant, når behovet for og varigheden af antidumpingforanstaltninger skal vurderes inden for rammerne af en udløbsundersøgelse. En sådan vurdering kan kun baseres på, at det fastslås, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade.
(141)
Som allerede beskrevet i betragtning 137 skal der mindes om, at siden den oprindelige indførelse af foranstaltninger i 1993 og udvidelsen heraf til dele til cykler i 1997 har situationen med hensyn til cykelproduktion i Unionen ændret sig markant, da der er blevet indrømmet over 250 fritagelser. Foranstaltninger vedrørende cykler er direkte knyttet til de foranstaltninger, der er blevet udvidet til også at omfatte dele til cykler, og den fritagelsesordning, der er blevet oprettet. Den i betragtning 138 omhandlede konklusion om, at foranstaltningerne ville berettige en fornyet undersøgelse, gælder på denne baggrund fortsat. I denne forbindelse noterer Rådet sig, at Kommissionen har mulighed for på eget initiativ at indlede en interimsundersøgelse omfattende dumping, skade samt for fritagelsesordningens vedkommende de i grundforordningens artikel 11, stk. 3, omhandlede aspekter.
(142)
På denne baggrund og i lyset af den kendsgerning, at foranstaltningers varighed under alle omstændigheder ville være et aspekt, der skal kastes lys over i forbindelse med enhver undersøgelse, er det inden for rammerne af den nuværende udløbsundersøgelse for tidligt at vurdere, om der er særlige grunde eller omstændigheder til at fastsætte en varighed, der afviger fra den normale periode på fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det konkluderes derfor, at foranstaltningerne bør forlænges med fem år. Dette berører ikke det forhold, at de nuværende antidumpingforanstaltningers varighed kan revurderes i forbindelse med en eventuel efterfølgende fuld interimsundersøgelse, alt afhængigt af resultaterne.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
(143)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(144)
Det følger af ovenstående, at antidumpingtolden bør opretholdes i en periode på fem år -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af cykler uden motor (herunder trehjulede transportcykler, men ikke unicykler), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8712 00 10 (Taric-kode 8712001090), 8712 00 30 og ex 8712 00 80 (Taric-kode 8712008090) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fastsættes til 48,5 %.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 3. oktober 2011.
32011R0990
L 261/2
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 990/2011
od 3. listopada 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2., stavak 5. i stavak 6.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EEZ) br. 2474/93 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 30,6 % na uvoz bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine („početne mjere”). Nakon ispitnog postupka za sprječavanje izbjegavanja mjera u skladu s člankom 13. Osnovne uredbe, pristojba je proširena Uredbom Vijeća (EZ) br. 71/97 (3) na uvoz određenih dijelova za bicikle podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”). Osim toga, dogovoreno je sastavljanje „programa izuzeća” na temelju članka 13. stavka 2. Osnovne uredbe. Detalji programa predviđeni su Uredbom Vijeća (EZ) br. 88/97 (4). Da bi se dobilo izuzeće od proširene pristojbe, proizvođači bicikala u Uniji moraju se pridržavati uvjeta članka 13. stavka 2. Osnovne uredbe, odnosno, moraju poštivati omjer od manje od 60 % kineskih dijelova za bicikle u njihovom poslovanju ili dodatak od više od 25 % vrijednosti na sve dijelove koji su uključeni u njihovo poslovanje. Do danas je odobreno više od 250 izuzeća.
(2)
Nakon revizije nakon isteka mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1524/2000 (5) odlučilo da valja zadržati gore navedene mjere.
(3)
Nakon privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe („prethodni ispitni postupak”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1095/2005 (6) odlučilo povećati antidampinšku pristojbu na snazi na 48,5 %.
2. Sadašnji ispitni postupak
(4)
Komisija je 13. srpnja 2010. putem obavijesti („obavijest o pokretanju postupka”) (7) objavljene u Službenom listu Europske Unije objavila pokretanje revizije nakon isteka mjere koja se odnosi na antidampinške mjere primjenjive na uvoz bicikala podrijetlom iz NRK-a.
(5)
Revizija je pokrenuta nakon utemeljenog zahtjeva koji je podnijelo Europsko udruženje proizvođača bicikala (EBMA, „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju značajan dio, u ovom slučaju više od 25 % proizvodnje bicikala u Uniji.
(6)
Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera za posljedicu mogao imati nastavljanje dampinga i ponavljanje štete za industriju Unije.
3. Stranke na koje se ispitni postupak odnosi
(7)
Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače iz Unije spomenute u zahtjevu, sve ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike i udruženja na koje se navedeno odnosi te tijela NRK-a.
(8)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(9)
Stavove su iznijeli mnogi su proizvođači iz Unije koje predstavlja podnositelj zahtjeva, ostali proizvođači iz Unije koji surađuju, proizvođači izvoznici, uvoznici i udruženja korisnika.
(10)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobreno je rasprava.
4. Odabir uzoraka
(11)
S obzirom na veliki broj proizvođača izvoznika, proizvođača iz Unije i uvoznika uključenih u ispitni postupak, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(12)
Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potreban odabir uzoraka te, ako jest, odabrati uzorak, zatraženo je od proizvođača izvoznika i zastupnika koji djeluju u njihovo ime, proizvođača iz Unije i uvoznika da se jave i dostave podatke kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka. Komisija je također kontaktirala poznata udruženja proizvođača izvoznika i odgovarajuća tijela NRK-a. Navedene stranke nisu se protivile korištenju odabira uzoraka.
(13)
Ukupno je 7 izvoznika/proizvođača, oko 100 proizvođača iz Unije i 4 uvoznika iznijelo tražene podatke unutar predviđenog vremenskog roka.
(14)
S obzirom na to da je samo sedam kineskih proizvođača odgovorilo vezano uz podatke o odabiru uzoraka navedene u obavijesti o pokretanju postupka, odlučeno je da se odabir uzoraka neće primijeniti. Upitnici su poslani na adrese navedenih sedam trgovačkih društava, i samo su tri društva poslala odgovore. Od ta tri trgovačka društva, samo su dva navela izvoz dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja od 1. travnja 2009. do 31. ožujka 2010. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”).
(15)
Što se tiče proizvođača iz Unije, u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe, uzorak je odabran nakon savjetovanja s odgovarajućim udruženjem i njihovom suglasnosti na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje i proizvodnje unutar Unije. Kao rezultat toga, osam proizvođača iz Unije odabrano je u uzorak. Komisija je poslala upitnike na adrese osam odabranih trgovačkih društava koji su podnijeli potpune odgovore.
(16)
S obzirom na ograničeni broj uvoznika koji su odgovorili i pokazali spremnost na suradnju (četiri uvoznika), odlučeno je da odabir uzoraka vezan uz uvoznike nije potreban. Komisija je poslala upitnike četirima uvoznicima. Samo je jedan uvoznik naknadno odgovorio na upitnik, no odgovor je bio nepotpun jer je uvoznik bio uključen u proces zatvaranja svog poslovanja.
(17)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za potrebe utvrđivanja vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete nanesene interesu Unije. Podaci koje su dostavila sljedeća trgovačka društva provjereni su na licu mjesta:
(a)
Proizvođači iz Unije
-
Accell Group NV, Heerenveen, Nizozemska,
-
Decathlon SA, Villeneuve d’Ascq, Francuska,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Francuska,
-
Denver S.R.L., Dronero, Italija,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Njemačka,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Njemačka,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Poljska, i Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Njemačka,
-
UAB Baltik Vairas i UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litva, i Pantherwerke AG i Onyx Cycle GmbH, Löhne, Njemačka.
(b)
Proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Kina,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd, Kina.
(18)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvaćao je RRIP. Ispitivanje kretanja u smislu analize štete obuhvaćalo je razdoblje od siječnja 2007. do kraja RRIP-a („razmatranog razdoblja”).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(19)
Dotični proizvod jednak je onome navedenom u Uredbi (EZ) br. 1524/2000, odnosno biciklima i ostalim sličnim vozilima (uključujući dostavne tricikle, no isključujući jednocikle), bez motornog pogona, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 8712 0010, 8712 00 30 i ex 8712 00 80.
(20)
Kao i u prethodnom ispitnom postupku, bicikli su razvrstani u sljedeće kategorije:
-
(A) ATB (bicikli za sve terene uključujući brdske bicikle 24″ ili 26″),
-
(B) bicikli za trekking/grad, hibridni/VTC/touring bicikli 26″ ili 28″,
-
(C) bicikli BMX i dječji bicikli 16″ ili 20″,
-
(D) ostali bicikli/slična vozila (isključujući jednocikle).
(21)
Sve vrste bicikala kako je gore navedeno imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva. Štoviše, prodaju se sličnim kanalima distribucije poput specijaliziranih trgovina na malo, sportskih lanaca i trgovina na veliko na tržištu Unije. S obzirom na to da su njihova osnovna primjena i korištenje jednaki, bicikli su uvelike zamjenjivi i modeli iz različitih kategorija čine konkurenciju jedni drugima. Na toj osnovi zaključeno je da sve kategorije čine jedan proizvod.
(22)
Ispitni je postupak također pokazao da bicikli proizvedeni i prodavani od industrije Unije na tržištu Unije, oni koji su proizvedeni i prodavani na tržištu analogne zemlje i bicikli podrijetlom iz NRK-a koji su uvezeni na tržište Unije imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i jednaku osnovnu upotrebu.
(23)
Nakon objave jedna je stranka tvrdila da između kineskih bicikala i bicikala proizvedenih na tržištu Unije postoji mala ili nikakva konkurencija. Međutim, dokument nije sadržavao podatke koji bi poduprli takvu tvrdnju i tvrdnja nije poduprta nikakvim dokazima. U tom se smislu također napominje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26. u nastavku, da je razina suradnje kineskih proizvođača izvoznika bila jako niska i da su osigurali jako ograničen broj podataka vezanih uz proizvode koje kineski proizvođači proizvode i prodaju na tržištu Unije. Stoga je tvrdnja, u nedostatku pouzdanijih podataka, odbačena.
(24)
Bicikli koje proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije, oni koji se proizvode i prodaju na tržištu analogne zemlje i bicikli podrijetlom iz NRK-a koji se uvoze na tržište Unije smatraju se jednakim u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. Uvodne napomene
(25)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je bi li se damping nastavio ili ponovio prestanu li vrijediti mjere na snazi.
(26)
Razina suradnje tijekom ovog postupka bila je jako niska od samog početka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., samo su tri kineska proizvođača podnijela odgovore na upitnik te su bili spremni surađivati na samom početku. Od ta tri trgovačka društva, samo su dva prijavila izvoz dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RRIP-a, zajedno predstavljajući manje od 10 % ukupnog izvoza dotičnog proizvoda u Uniju.
(27)
Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama dvaju trgovačkih društava s prodajnim izvozom u Uniju. Međutim, za jedno od njih nije bilo moguće provjeriti podatke iznesene u u odgovoru na upitnik jer trgovačko društvo nije priložilo dokumente koji bi potkrijepili podnesene podatke. Drugo je trgovačko društvo surađivalo na zadovoljavajućoj razini, no njegov izvoz u Uniju tijekom RRIP-a predstavlja manje od 5 % ukupnog izvoza dotičnog proizvoda iz NRK-a u Uniju.
(28)
Na temelju prethodno navedenog, kineska tijela i tri trgovačka društva obaviješteni su o mogućnosti primjenjivanja članka 18. Osnovne uredbe zbog niske razine suradnje od strane proizvođača izvoznika i dana im je prilika da iznesu svoje komentare. Komisija nije primila nikakve komentare kao odgovor na ovu komunikaciju. Posljedično, zaključci vezani uz vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga u nastavku temelje se na činjenicama dostupnim u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno trgovačkim statistikama i podnescima zainteresiranih stranaka, uključujući zahtjev.
2. Damping kineskog uvoza tijekom RRIP-a
2.1. Analogna zemlja
(29)
U obavijesti o pokretanju postupka zamišljeno je korištenje Meksika kao analogne zemlje u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK. Zainteresirane stranke pozvane su da komentiraju primjerenost odabira.
(30)
Jedna je stranka komentirala primjerenost odabira Meksika kao analogne zemlje navodeći da domaće cijene bicikala u Meksiku nisu pouzdane te da nisu prikladne za ovaj ispitni postupak. Indija je predložena kao drugi odabir. Međutim, navedena tvrdnja nije bila potkrijepljena dokazima i stoga je odbačena.
(31)
Meksiko je korišten kao analogna zemlja u prethodnim ispitnim postupcima i nisu dokazane nove ili promijenjene okolnosti koje bi opravdale promjenu. Profil meksičkog tržišta za dotični proizvod, broj subjekata, domaća konkurencija i značajke proizvodnog procesa potvrdili su da je Meksiko i dalje primjerena analogna zemlja.
(32)
Upitnik je poslan trima meksičkim trgovačkim društvima. Od ta tri trgovačka društva, jedno je izrazilo želju za suradnjom i poslalo odgovore na upitnik.
2.2. Uobičajena vrijednost
(33)
Domaće prodajne cijene iz analogne zemlje korištene su za utvrđivanje prosječne uobičajene vrijednosti, pomoću prosječne valutne stope za RRIP između eura i pesa da bi se dobio ponderirani prosjek cijene franko tvornica u eurima.
2.3. Izvozna cijena
(34)
Zbog primjene članka 18. i nedostatka ostalih pouzdanih, dostupnih podataka, izvozne cijene su uglavnom utvrđene na temelju podataka Eurostata i podataka koje je priložio jedini kineski izvoznik koji surađuje.
(35)
Tijekom prethodnog ispitnog postupka zaključeno je da se iz cijena Eurostata ne mogu izvesti zaključci u svrhu analize (8). Međutim, zbog niske razine suradnje kineskih izvoznika, Komisija je smatrala uvozne cijene Eurostata za NRK razumnim izvorom u svrhu trenutačnog ispitnog postupka. Međutim, Komisija je svjesna ograničenja ove analize i toga da može služiti samo kao pokazatelj kretanja cijena.
(36)
Izvozna cijena dobivena iz Eurostata je cijena CIF, koju je valjalo prilagoditi prosječnom trošku morskog prijevoza po transakciji da bi se izračunala razina franko tvornica. Podaci sadržani u odgovoru jedinog kineskog proizvođača koji surađuje korišteni su za utvrđivanje prosječnog troška morskog prijevoza po jedinici, izračunatoj po 8,30 eura. Izvozna cijena franko tvornica u Uniji jedinog kineskog trgovačkog društva koje surađuje utvrđena je na sličan način. Dobivena jedinična cijena zatim je korištena za izračun ponderiranog prosjeka kineske cijene franko tvornica.
2.4. Usporedba
(37)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirani prosjek uobičajene vrijednosti iz Meksika uspoređen je s ponderiranim prosjekom kineske izvozne cijene na bazi franko tvornica. Time je utvrđen ponderirani prosjek dampinške marže.
2.5. Dampinška marža
(38)
Izračuni dampinga pokazali su dampinšku maržu na razini cijele zemlje od više od 20 %. Međutim, navedenu razinu treba oprezno razmatrati jer podaci Eurostata ne uzimaju u obzir značajne razlike u cijenama između raznih vrsta dotičnog proizvoda. Valja napomenuti da su na temelju podataka priloženih u podnesku dampinške marže dosegnule razine od više od 100 %.
3. Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage
3.1. Uvodna napomena
(39)
Vjerojatni razvoj uvoza iz NRK-a analiziran je u smislu očekivanih kretanja cijena i obujma.
3.2. Raspoloživi kapacitet kineskih proizvođača izvoznika
(40)
Na temelju podataka podnesenih u zahtjevu, kineska industrija proizvodnje bicikala, u smislu obujma, najveća je na svijetu. NRK ima proizvodni kapacitet od 100 do 110 milijuna bicikala i proizvodnju od oko 80 milijuna bicikala na godinu. Kineska industrija bicikala usmjerena je prema izvozu: od godišnje proizvodnje 80 milijuna bicikala, 25 milijuna je namijenjeno za domaće tržište, a preostalih 55 milijuna bicikala, ili 69 % ukupne proizvodnje, namijenjeno je za izvoz.
(41)
Procijenjeni godišnji rezervni kapacitet u NRK-u iznosi od 20 do 30 milijuna bicikala, što je više nego dvostruko u odnosu na sadašnju proizvodnju u Uniji kako je navedeno u uvodnoj izjavi 66. Štoviše, podaci zaprimljeni tijekom ispitnog postupka ukazuju na to da se proizvodni kapacitet bicikala u NRK-u u slučaju povećane potražnje može lako povećati, između ostalog, kroz zapošljavanje dodatne radne snage.
(42)
S obzirom na gore navedeno, ne može se isključiti da bi se, u slučaju izostanka antidampinških mjera, raspoloživi rezervni kapacitet u NRK-u mogao koristiti za povećanje izvoza u Uniju.
(43)
Nakon objave jedna je stranka tvrdila da kineski proizvodni kapacitet naveden u Uredbi nije bio temeljen na dokazima nego isključivo na nagađanjima. U tom se smislu podsjeća da je razina suradnje kineskih proizvođača izvoznika bila jako niska i da su se nalazi u velikoj mjeri morali temeljiti na dostupnim činjenicama. U tom slučaju, i kako je navedeno u uvodnoj izjavi 40., u nedostatku pouzdanijih podataka Komisija je koristila dokaze prima facie podnesene u zahtjevu. Ispitni postupak nije pokazao podatke koji bi upućivali na neispravnosti dokaza prima facie. Dotična stranka također nije priložila nikakve podatke ili dokaze koji bi ukazali na znatno drukčije razine rezervnog kapaciteta u NRK-u. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
3.3. Privlačnost tržišta Unije i izvozne cijene u treće zemlje
(44)
Podaci Eurostata i podaci iz zahtjeva ukazuju na to da Unija kineskim proizvođačima izvoznicima predstavlja privlačno tržište.
(45)
Podaci vezani uz cijene koje je iznijelo jedino kinesko trgovačkog društvo koji se bavi izvozom i surađuje pokazali su da je ponderirani prosjek izvoznih cijena franko tvornica proizvoda vezanih uz treće zemlje niži od prosječnih prodajnih cijena franko tvornica u Uniji tijekom RRIP-a. Uzimajući u obzir proizvodni kapacitet u NRK-u i potražnju na tržištu Unije, vrlo je vjerojatno da bi kineski proizvođači odmah povećali izvoz bicikala u Uniju prestanu li mjere biti na snazi. Štoviše, postojeći prekomjerni kapacitet omogućuje kineskim proizvođačima da budu prisutni na europskom tržištu po vrlo niskim cijenama.
3.4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(46)
S obzirom na to da je i pri samom razmatranju mjera trenutačno na snazi oprezna usporedba podataka Eurostata i podataka koje je iznio jedini kineski izvoznik koji surađuje pokazala da dampinška marža iznosila više od 20 % kineskog izvoza tijekom RRIP-a, vrlo je vjerojatno da će, u nedostatku mjera, damping nastaviti.
(47)
Gornja analiza pokazuje da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama. Posebno zbog rezervnog kapaciteta dostupnog u NRK-u, koji se može lako povećati bude li to potrebno, kao i analize razina cijena u Uniji i ostalim trećim zemljama, može se zaključiti da, u slučaju ukidanja mjera, postoji vjerojatnost nastavka dampinga.
D. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(48)
Tijekom sadašnjeg ispitnog postupka utvrđeno je da je bicikle proizvelo oko 100 proizvođača iz Unije koji su se javili tijekom ispitnog postupka, uz ostale proizvođače, od kojih većinu predstavljaju njihova nacionalna udruženja. Navedena trgovačka društva čine industriju Zajednice u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. Nadalje, ispitni je postupak pokazao da industrija ima koristi od programa izuzeća opisanog u uvodnoj izjavi 1.
(49)
Za utvrđivanje ukupne proizvodnje Unije korištene su sve dostupne informacije, uključujući informacije navedene u zahtjevu, podatke sakupljene od proizvođača iz Unije i nacionalnih udruženja prije i poslije pokretanja ispitnog postupka, kao i općenitu statistiku vezanu uz proizvodnju.
2. Potrošnja na tržištu Unije
(50)
Prodaja proizvođača iz Unije ocijenjena je na temelju podataka sakupljenih od proizvođača kao odgovor na obrasce vezane uz odabir uzoraka i podataka navedenih u zahtjevu podnositelja zahtjeva. Podaci iz zahtjeva sakupljeni su od raznih udruženja proizvođača bicikala u Uniji.
(51)
Očita potrošnja Unije utvrđena je na temelju prodaje svih proizvođača iz Unije na tržištu Unije, kako je procijenjeno u uvodnoj izjavi 68., uz uvoz iz svih zemalja, prema izvještaju Eurostata.
(52)
Između 2007. i RRIP-a, potrošnja Unije smanjila se za 11 % s 22 912 066 jedinica 2007. na 20 336 813 jedinica tijekom RRIP-a. Potrošnja je posebno pala između 2008. i 2009. Detaljni podaci, izraženi u jedinicama, su sljedeći:
Tablica 1. - Potrošnja
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam (jedinice)
+ Ukupni uvoz
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Proizvodnja Unije prodana na tržištu Unije
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Potrošnja
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Indeks (2007. = 100)
100
98
90
89
3. Obujam i tržišni udio dampinškog uvoza iz NRK-a
(53)
Obujam uvoza dotičnog proizvoda utvrđen je na temelju statističkih podataka Eurostata. Obujam dampinškog uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a smanjio se za 38 % tijekom razmatranog razdoblja na 615 920 jedinica tijekom RRIP-a (vidjeti tablicu 2.). Uvoz dotičnog proizvoda uz NRK-a na početku razmatranog razdoblja bio je 26 % viši od uvoza tijekom RRIP-a prethodnog ispitnog postupka (od 1. travnja 2003. do 31. ožujka 2004.: 733 901 jedinica (9)). Najveći pad uvoza dotičnog proizvoda zabilježen je između 2008. i 2009., što odgovara događanjima vezanim uz ukupnu potrošnju Unije (vidjeti tablice 1. i 2.).
(54)
S obzirom na to da se uvoz iz NRK-a smanjio više nego potrošnja tijekom razmatranog razdoblja, tržišni udio NRK-a smanjio se s 4,4 % 2007. na 3,1 % tijekom RRIP-a.
(55)
Razvoj uvoza i tržišnog udjela bicikala podrijetlom iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku:
Tablica 2. - Uvoz iz NRK-a
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam uvoza iz dotične zemlje (jedinice)
986 514
941 522
598 565
615 920
Indeks (2007. = 100)
100
95
61
62
Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Cijene dotičnog uvoza
4.1. Razvoj cijena
(56)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 35., Komisija je smatrala uvozne cijene Eurostata za NRK razumnim izvorom u svrhu trenutačnog ispitnog postupka.
(57)
Prema podacima Eurostata, ponderirani prosjek uvoznih cijena, u nastavku naznačenih indeksom, iz NRK-a povećao se za 125 % između 2007. i RRIP-a. Uvozne cijene znatno su porasle 2009. i zatim ostale gotovo nepromijenjene. Detaljni podaci prikazani su u tablici u nastavku:
Tablica 3. - Cijene dotičnog uvoza
2007.
2008.
2009.
RRIP
NRK
Indeks (2007. = 100)
100
128
224
225
4.2. Sniženje cijena
(58)
Radi utvrđivanja sniženja cijena bicikala podrijetlom iz NRK-a, Komisija je temeljila svoju analizu na podacima koje su tijekom ispitnog postupka podnijeli proizvođači iz Unije u uzorku i prosječnim cijenama Eurostata. Za industriju Unije važne prodajne cijene bile su cijene za nezavisne kupce, prilagođene, prema potrebi, razini franko tvornica. Usporedba je pokazala da je, nakon oduzimanja antidampinške pristojbe, uvoz iz NRK-a snižavao cijene industrije Unije za više od 53 %.
5. Uvoz iz ostalih zemalja
(59)
Na temelju podataka Eurostata, uvoz iz ostalih trećih zemalja smanjio se s 9 087 000 jedinica 2007. na 8 587 000 jedinica tijekom RRIP-a; ukupno smanjenje od 6 %. Slijedio je trend smanjenja potrošnje Unije (- 11 %), no nešto sporije. Tržišni udio trećih zemalja povećao se s 40 % na 42 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, kako je navedeno u uvodnim izjavama 35. i 56., cijene Eurostata ne uzimaju u obzir razne kombinacije proizvoda iz svake zemlje i stoga se vezano uz kretanja cijena koriste samo indeksi. S obzirom na to da je kombinacija proizvoda uvezenih iz ostalih trećih zemalja nepoznata, nema smisla uspoređivati cijene uvoza u nastavku s cijenama industrije Unije. Međutim, zatraženi su i dobiveni dodatni podaci vezano uz uvoz iz tih zemalja koje čine većinu ostalog uvoza bicikala. Detaljni podaci navedeni su u nastavku:
Tablica 4. - Uvoz iz ostalih zemalja
2007.
2008.
2009.
RRIP
Sve vrste
Jedinice u tisućama
Tržišni udio
Cijena EUR/jedinici
Jedinice u tisućama
Tržišni udio
Cijena EUR/jedinici
Jedinice u tisućama
Tržišni udio
Cijena EUR/jedinici
Jedinice u tisućama
Tržišni udio
Cijena EUR/jedinici
Tajvan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Indeksirano
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Tajland
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Indeksirano
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filipini
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Indeksirano
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malezija
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Indeksirano
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Šri Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Indeksirano
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunis
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Indeksirano
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Ostali
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Indeksirano
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
UKUPNO
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Indeksirano
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1. Tajvan
(60)
Uvoz iz Tajvana smanjio se tijekom razmatranog razdoblja s 3 158 600 jedinica 2007. na 2 958 000 jedinica tijekom RRIP-a, i tržišni se udio blago povećao s 14 % na 15 % tijekom istog razdoblja. Uvoz bicikala iz Tajvana usmjeren je na tržište proizvoda visoke klase. Tijekom ispitnog postupka usporedbom modela pokazano je da se uvoz iz Tajvana prodaje po višim cijenama usporedno sa sličnim modelima koje proizvodi industrija Unije, kao tijekom prethodnog ispitnog postupka (10). Osim toga, tijekom razmatranog razdoblja cijena uvoza bila je u porastu, zabilježivši porast od 25 % tijekom RRIP-a u usporedbi s 2007.
2. Tajland
(61)
Uvoz podrijetlom iz Tajlanda smanjio se tijekom razmatranog razdoblja s 1 534 000 jedinica 2007. na 1 397 000 jedinica tijekom RRIP-a. Pad uvoza odgovarao je trendu potrošnje dok je tržišni udio ostao nepromijenjen na 7 %.
Međutim, uvoz bicikala iz Tajlanda obuhvaća bicikle srednje klase i ispitni je postupak usporedbom modela pokazao se uvoz iz Tajlanda prodaje po cijenama višim od cijena sličnih modela koje proizvodi industrija Unije. Osim toga, tijekom razmatranog razdoblja cijena uvoza bila je u porastu, zabilježivši porast od 27 % tijekom RRIP-a u usporedbi s 2007.
3. Šri Lanka
(62)
Uvoz iz Šri Lanke gotovo se udvostručio tijekom razmatranog razdoblja s 574 000 jedinica 2007. na 1 101 000 jedinica tijekom RRIP-a, a tržišni je udio dosegnuo 5 % na kraju razmatranog razdoblja. Međutim, jedna je stranka tvrdila da kineski izvoznici izbjegavaju antidampinške pristojbe pretovarom preko Šri Lanke. Komisija u ovom trenutku nema dovoljno podataka da bi donijela bilo kakav zaključak vezan uz navedeni uvoz. U ovim se okolnostima ne može isključiti da uvoz koji je naznačen da potječe iz Šri Lanke doprinosi šteti industrije Unije.
(63)
Nakon objave jedna je zainteresirana stranka tvrdila sa su zaključci vezani uz moguće izbjegavanje mjera preko Šri Lanke samo nagađanje i da bilo kakve tvrdnje koje se odnose na izbjegavanje mjera preko Šri Lanke ne treba uzeti u obzir kod donošenja konačnih zaključaka. U odgovoru na ovu tvrdnju treba napomenuti da, kako je jasno navedeno u uvodnoj izjavi 62., Komisija po tom pitanju nije donijela zaključak.
6. Gospodarsko stanje industrije Unije
6.1. Uvodne napomene
(64)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
(65)
Kako je prethodno navedeno, uzimajući u obzir veliki broj proizvođača iz Unije podnositelja zahtjeva, bilo je potrebno koristiti odredbe vezane uz odabir uzoraka. Za potrebe analize štete, pokazatelji štete utvrđeni su kako slijedi:
-
Makroekonomski elementi (proizvodni kapacitet, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, produktivnosti, rast, visina dampinških marža i oporavak od učinaka prošlog dampinga) ocijenjeni su na razini cjelokupne proizvodnje Unije, na temelju podataka sakupljenih od nacionalnih udruženja proizvođača iz Unije i pojedinačnih trgovačkih društava. Ti su čimbenici uspoređeni, gdje je to bilo moguće, s ukupnim podacima odgovarajućih službenih statistika.
-
Analiza mikroekonomskih elemenata (zaliha, prodajnih cijena, novčanog toka, profitabilnosti, povrata ulaganja, sposobnosti prikupljanja kapitala, ulaganja i plaća) izvršena je za pojedinačna trgovačka društva, odnosno na razini onih proizvođača iz Unije koji su bili uključeni u uzorak.
6.2. Makroekonomski pokazatelji
(a) Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(66)
Proizvodnja industrije Unije malo se smanjila svake godine tijekom razmatranog razdoblja. Do kraja RRIP-a, proizvodnja se u usporedbi s 2007. i trendom potrošnje smanjila za 11 %. Detaljni podaci prikazani su u tablici 5.:
Tablica 5. - Ukupna proizvodnja Unije
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam (jedinice)
Proizvodnja
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Indeks (2007. = 100)
100
98
93
89
(67)
Proizvodni kapacitet blago se povećao za 2 % između 2007. i RRIP-a. Kako se proizvodnja smanjivala, rezultirajuća iskorištenost kapaciteta ostvarila je ukupno smanjenje od 13 % između 2007. i RIP-a, dosegnuvši iskorištenost kapacitet od 81 % tijekom RRIP-a. Detaljni podaci navedeni su u nastavku:
Tablica 6. - Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam (jedinice)
Proizvodni kapacitet
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Indeks (2007. = 100)
100
107
106
102
Iskorištenost kapaciteta
93 %
86 %
82 %
81 %
Indeks (2007. = 100)
100
92
87
87
(b) Obujam prodaje
(68)
Između 2007. i RRIP-a obujam prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjen je za 13 %. Taj razvoj u skladu je s općim silaznim kretanjem potrošnje na tržištu Unije. Detaljni podaci navedeni su u nastavku:
Tablica 7. - Prodaja nepovezanim kupcima
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam (jedinice)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Indeks (2007. = 100)
100
97
90
87
(c) Tržišni udio
(69)
Tržišni udio industrije Unije pomalo se mijenjao između 2007. i RRIP-a. Sveukupno, zabilježeno je smanjenje od 1,3 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Detaljni podaci navedeni su u nastavku:
Tablica 8. - Tržišni udio Unije
2007.
2008.
2009.
RRIP
Tržišni udio Unije
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Indeks (2007. = 100)
100
99
101
98
(d) Zaposlenost i produktivnost
(70)
Zaposlenost se smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja s 14 925 zaposlenika 2007. na 13 646 tijekom RRIP-a.
(71)
Produktivnost je 2008. zabilježila blag porast u usporedbi s 2007., no zatim se smanjila. Ukupno, produktivnost je tijekom razmatranog razdoblja pala za 3 %. Detaljni podaci navedeni su u nastavku:
Tablica 9. - Ukupna zaposlenost i produktivnost Unije
2007.
2008.
2009.
RRIP
Broj zaposlenika
14 925
14 197
14 147
13 646
Indeks (2007. = 100)
100
95
95
91
Produktivnost (jedinica/godini)
926
954
903
899
Indeks (2007. = 100)
100
103
98
97
(e) Rast
(72)
Sve u svemu treba napomenuti da se tržišni udio svih proizvođača iz Unije smanjio za 1,3 postotnih bodova, dok se razina potrošnje smanjila za 11 %, što jasno ukazuje na to da nisu imali mogućnost rasta.
(f) Visina dampinške marže
(73)
Damping iz NRK-a nastavio se tijekom RRIP-a. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 34., izračun dampinga, zbog niske razine suradnje kineskih izvoznika, temelji se na prosječnim cijenama Eurostata. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 35., prosječne cijene Eurostata sadrže ograničene podatke vezane uz kombinaciju proizvoda koji su od velike važnosti za izračun dampinške marže; no bez obzira na to, s obzirom na rezervni kapacitet iz NRK-a, učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
(g) Oporavak od prošlog dampinga
(74)
Analizirano je može li se industrija Unije oporaviti od učinaka prošlog dampinga. Zaključeno je da do očekivanog oporavka industrije Unije od učinaka prošlog dampinga nije došlo u očekivanoj mjeri na što posebno ukazuje stalno niska razina produktivnosti i smanjenje iskorištenosti kapaciteta.
6.3. Mikroekonomski pokazatelji
(h) Zalihe
(75)
Jedan proizvođač zbog svoje trenutačne unutarnje strukture nije mogao osigurati dosljedne podatke vezane uz zalihe za razmatrano razdoblje. Zato su podaci od navedenog trgovačkog društva isključeni kod analize zaliha za razmatrano razdoblje.
(76)
Zalihe bicikala povećale su se tijekom razdoblja analize s 880 935 jedinica 2007. na 1 091 516 jedinica tijekom RRIP-a, tj. za 24 %. Detaljni podaci navedeni su u nastavku:
Tablica 10. - Zalihe
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam (jedinice)
Završne zalihe
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Indeks (2007. = 100)
100
129
93
124
(i) Prodajne cijene i troškovi
(77)
Prosječne prodajne cijene franko tvornica industrije Unije prema nepovezanim kupcima u Uniji blago su se povećale tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije povećala je svoje cijene za 9 % između 2007. i RRIP-a u skladu s povećanjem troškova proizvodnje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 79.
Tablica 11. - Jedinična cijena na tržištu Unije
2007.
2008.
2009.
RRIP
Jedinična cijena prodaje Unije (eura po jedinici)
163
170
176
178
Indeks (2007. = 100)
100
104
108
109
(78)
Trošak proizvodnje izračunan je na temelju ponderiranog prosjeka svih vrsta istovjetnog proizvoda koji proizvode proizvođači u uzorku.
(79)
Trošak proizvodnje povećao se za 9 % tijekom cijelog razdoblja. Do povećanja je uglavnom došlo zbog promjene vezane uz kombinacije proizvoda. Detaljni podaci navedeni su u nastavku:
Tablica 12. - Jedinični trošak proizvodnje
2007.
2008.
2009.
RRIP
Jedinični trošak proizvodnje (eura po jedinici)
165
169
180
180
Indeks (2007. = 100)
100
102
109
109
(80)
Nakon objave jedna je stranka tvrdila da je do povećanja troška proizvodnje došlo zbog značajnih smanjenja troškova određenih sirovina, čelika i aluminija, što ukazuje na to da je pretrpljena šteta bila samoprouzročena. Međutim, ova tvrdnja nije potkrijepljena dostatnim dokazima. Stranka je priložila jedino dokaze koji, jako općenito, ukazuju na rast aluminija i čelika tijekom razmatranog razdoblja, ali ne pokazuju u kojoj je mjeri navedeni razvoj utjecao na ukupan trošak proizvodnje bicikala. Osim toga, argument je iznesen tek nakon objave, odnosno u zaključnoj fazi postupka, i stoga ga se više nije moglo provjeriti. Tvrdnja je stoga odbačena.
(j) Profitabilnost
(81)
Cjelokupna profitabilnost proizvođača u uzorku u smislu dotičnog proizvoda bila je negativna (- 1,7 %) tijekom prve godine razmatranog razdoblja. 2008. proizvođači iz Unije postali su profitabilni. Međutim, industrija je 2009. i tijekom RRIP-a opet bilježila gubitke.
(82)
Gore navedeno kretanje ukazuje na osjetljiv položaj industrije u usporedbi s prethodnim ispitnim postupkom kad je profitabilnost industrije Unije tijekom RRIP-a iznosila 3,6 %.
Tablica 13. - Profitabilnost
2007.
2008.
2009.
RRIP
Profitabilnost prodaje Unije
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Indeks (2007. = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Nakon objave tvrdilo se, bez podnošenja ikakvih dokaza, da industrija Unije nije uspjela poboljšati svoju učinkovitost i realizaciju. Naprotiv, ispitni je postupak pokazao da je industrija Unije uložila očite napore da bi se prilagodila pritisku dampinškog uvoza na cijene tako što je premjestila proizvodna postrojenja unutar Unije i time povećala troškovnu učinkovitost, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 85. u nastavku. Navedene su tvrdnje, stoga, odbačene.
(k) Povrat ulaganja
(84)
Ulaganja u poslovanje vezano uz dotični proizvod znatno su se smanjila tijekom razmatranog razdoblja, s 21 491 000 eura 2007. na 11 738 000 eura tijekom RRIP-a. To se velikom dijelom može objasniti gospodarskom krizom koja je započela 2008. i dosegnula najnižu točku tijekom RRIP-a kad je pristup novom kapitalu bio još teži, a najave vezane uz prodaju pesimistične.
(85)
Valja napomenuti da je značajan dio ulaganja izvršen da bi se povećala učinkovitost proizvodnog procesa i pratile najnovije tehnologije. Tijekom navedenog procesa, dio proizvodnog kapaciteta prebačen je iz zapadnih europskih zemalja u istočne europske zemlje, čime se proizvodna baza proširila na gotovo sve države članice, te se ukazalo na održivost industrije Unije i napore da ostane konkurentna.
Tablica 14. - Ulaganja i povrat ulaganja
2007.
2008.
2009.
RRIP
Ulaganja (u tisućama eura)
21 491
21 743
10 701
11 738
Indeks (2007. = 100)
100
101
50
55
Povrat ulaganja
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Jedan proizvođač zbog svoje unutarnje strukture nije mogao osigurati dosljedne podatke o neto proizvodnji dugotrajne imovine za razmatrano razdoblje radi izračuna povrata ulaganja. Zato su podaci od navedenog trgovačkog društva isključeni kod analize povrata ulaganja za razmatrano razdoblje.
(87)
Povrat ulaganja slijedio je trend profitabilnosti. 2007. proizvođači iz Unije u uzorku zabilježili su negativan povrat ulaganja od 16 % koji se tijekom RRIP-a povećao na negativnih 10 %.
(l) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(88)
Jedan proizvođač zbog svoje strukture nije mogao osigurati dosljedne podatke vezane uz novčani tok tijekom razmatranog razdoblja zbog čega nije bilo moguće procijeniti novčani tok samo za dio koji se odnosi na bicikle. Zato su podaci od navedenog trgovačkog društva isključeni kod analize novčanog toka za razmatrano razdoblje.
(89)
Kretanje novčanog toka, što je sposobnost industrije da financira svoje aktivnosti vlastitim sredstvima, ostalo je pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, između 2007. i RRIP-a novčani se tok smanjio za oko 33 %. Detaljni podaci navedeni su u nastavku:
Tablica 15. - Novčani tok
2007.
2008.
2009.
RRIP
Novčani tok (u tisućama eura)
19 981
20 767
19 261
13 350
Indeks (2007. = 100)
100
104
96
67
(90)
Proizvođači u uzorku sakupljaju kapital ili interno ako pripadaju grupaciji trgovačkih društva ili putem zajmova banaka. U ostalim se primjerima kao izvor financiranja koristi novčani tok koji je ostvarilo trgovačko društvo. Ni jedan od proizvođača u uzorku nije pokazao značajne poteškoće pri sakupljanja kapitala.
(m) Plaće
(91)
Tijekom razmatranog razdoblja trošak plaće po zaposleniku povećao se za 11 %. Navedeno odražava prebacivanje proizvodnje na sofisticiranije proizvode.
Tablica 16. - Plaće
2007.
2008.
2009.
RRIP
Trošak plaće po zaposleniku (EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Indeks (2007. = 100)
100
103
111
111
(92)
Nakon objave tvrdilo se da se trošak plaće po zaposleniku povećava, dok se istodobno potražnja smanjivala, što bi ukazivalo na samoprouzročenu štetu. Kako je prikazano u gore navedenoj tablici, tijekom razmatranog razdoblja trošak plaće po zaposleniku povećao se za 11 %. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 70., broj zaposlenika smanjio se za 9 %. Posljedično, ukupan trošak plaće povećao se za samo 2 %. Stoga je zaključeno da je ukupan učinak na profitabilnost industrije Unije bio jako malen.
7. Zaključak o šteti
(93)
Postojeće antidampinške mjere nedvojbeno su utjecale na stanje industrije Unije. Potonja je, u određenoj mjeri, imala koristi od postojanja mjera koje osiguravaju stabilan tržišni udio. Međutim, proizvodnja Unije se smanjila, a profitna marža ostala je nedovoljna. Bilo kakvu mogućnost daljnjeg rasta i dobiti potkopale su cijene i pritisak zbog obujma dampinškog uvoza.
(94)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 53., obujam uvoza iz NRK-a smanjio se između 2007. i RRIP-a. Međutim, najveći je pad obujma uvoza zabilježen između 2008. i 2009. kad su se uvozne cijene iz NRK-a znatno povećale. No bez obzira na to, kako je pokazao ispitni postupak te prema uvodnoj izjavi 58., navedeno povećanja cijena još uvijek nije bilo dovoljno da bi industrija unaprijedila svoj položaj. Uvoz iz NRK-a snižavao je cijene industrije Unije za 53 %.
(95)
Industrija je očito u teškoj situaciji jer ostvaruje gubitke. Skoro svi pokazatelji štete povezani s financijskim rezultatima proizvođača iz Unije, poput profitabilnosti, povrata ulaganja i novčanog toka, bili su pod značajnim negativnim utjecajem tijekom razmatranog razdoblja. Posljedično, ne može se zaključiti da je industrija Unije sigurna. Štoviše, ovo bi se stanje moglo dodatno pogoršati zbog pritiska mogućeg uvoza koji izbjegava mjere.
(96)
Na toj se osnovi zaključuje da industrija Unije, kao cjelina, ostaje u ranjivom gospodarskom položaju i nastavlja trpjeti materijalnu štetu u smislu članka 3. Osnovne uredbe.
8. Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika
8.1. Učinak dampinškog uvoza
(97)
Usporedno s potrošnjom u Uniji koja se smanjuje, tržišni udio kineskog uvoza zabilježio je blagi pad s 4,4 % na 3,1 % (vidjeti uvodnu izjavu 53.). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58., na temelju izračuna koji isključuje antidampinšku pristojbu, kineski je uvoz snizio cijene industrije Unije za 53 % tijekom RRIP-a. Podsjeća se da stopa pristojbe iznosi 48,5 %. Posljedično, razina sniženja cijena s jedne strane ukazuje na učinkovitosti pristojba na snazi, a s druge strane upućuje na potrebu nastavka primjene mjera. Navedeni je zaključak dodatno poduprt činjenicom da je sniženje cijena bilo na istoj razini kao tijekom revizije ispitnog postupka. Stoga je štetan učinak cijena dampinškog uvoza iz NRK-a na industriju Unije ostao značajan i, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58., vjerojatno će se nastaviti.
8.2. Utjecaj gospodarske krize
(98)
Zbog negativnih gospodarskih uvjeta koji su prevladavali tijekom RRIP-a, potrošnja bicikala se smanjila. Proizvodnja i zaposlenost također su se smanjili u skladu s trendom potrošnje. S obzirom na to da industrija bicikala nema visoke fiksne troškove, pad proizvodnje nije utjecao na profitabilnost industrije bicikala Unije.
(99)
Nakon objave tvrdilo se da je industrija Unije stvorila dodatan proizvodni kapacitet dok je potrošnja Unije opadala što je negativno utjecalo na stanje industrije Unije. Navedena je izjava u suprotnosti s razvojem potrošnje i kapaciteta kako je navedeno u uvodnim izjavama 52. i 67. Potrošnja se uglavnom smanjila između 2008. i 2009., dok se proizvodni kapacitet povećao već godinu dana ranije, 2007. i 2008. Navedena je tvrdnja, stoga, odbačena.
8.3. Uvoz iz ostalih zemalja
(100)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 59., obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio se za 6 % u sklad s trendom potrošnje. Tržišni udio uvoza iz ostalih zemalja povećao se sa 40 % 2007. na 42 % tijekom RRIP-a. Njihova prosječna uvozna cijena povećala se za 6 % između 2007. i RRIP-a. Glavne zemlje, iz kojih je dotični proizvod uvezen, bile su Tajvan, Tajland i Šri Lanka.
(101)
Tržišni udio uvoza iz Tajvana zabilježio je blag porast tijekom razmatranog razdoblja (s 14 % na 15 %). Međutim, raspoloživi podaci pokazuju da se, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 60., uvoz iz Tajvana odvija prema poštenim uvjetima konkurencije u odnosu na bicikle koje proizvodi Unija.
(102)
Tržišni udio uvoza iz Tajlanda ostao je nepromijenjen tijekom razmatranog razdoblja. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 61., raspoloživi podaci ukazuju na to da se tijekom RRIP-a uvoz prodavao po konkurentnim cijenama u usporedbi sa sličnim biciklima proizvedenima u Uniji.
(103)
Uvoz podrijetlom iz Šri Lanke povećao se za 92 % tijekom razmatranog razdoblja. Njihov tržišni udio tijekom RRIP-a iznosio je 5 %. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 62., uvoz iz Šri Lanke navodno uključuje bicikle podrijetlom iz Kine.
(104)
Između najvećih izvoznika bicikala u Uniju, uvoz iz Tajvana i Tajlanda nije mogao negativno utjecati na stanje industrije Unije najprije zbog njihovih razina cijena (slične ili čak više od cijena industrije Unije). Suprotno tome, ne može se isključiti da uvoz za koji je naznačeno da potječe iz Šri Lanke doprinosi šteti industrije Unije.
8.4. Izbjegavanje mjera
(105)
Tvrdilo se, uz podnošenje dokaza, da kineski izvoznici stalno izbjegavaju mjere kroz uvoz preko nekoliko zemalja i da taj uvoz nanosi štetu industriji Unije. Uzimajući u obzir dokaze o izbjegavanju mjera koje je u prošlosti otkrio Europski ured za borbu protiv prijevara („OLAF”), posebno vezano uz uvoz preko Filipina, ne može se isključiti da je takvo ilegalno ponašanje i dalje prisutno na tržištu i da nanosi štetu industriji Unije.
E. VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE
1. Uvodne napomene
(106)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 66. do 91., uvođenje antidampinških mjera omogućilo je industriji Unije da se oporavi od pretrpljene štete, no samo u određenoj mjeri. Tijekom razmatranog razdoblja činilo se da se industrija Unije nalazi u osjetljivom i ranjivom položaju, te da je još uvijek izložena štetnom učinku dampinškog uvoza iz NRK-a.
(107)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe procijenjen je uvoz iz dotične zemlje kako bi se utvrdilo postoji li vjerojatnost nastavka štete.
2. Kineski obujam izvoza
(108)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 40., kineska industrija bicikala usmjerena je prema izvozu. Kineski su bicikli prisutni na vodećim tržištima diljem svijeta, posebno u SAD-u i Japanu, na kojima zauzimaju vladajući položaj. Kako je navedeno u prethodnom ispitnom postupku (11), krajem 90-ih, nakon dvogodišnje odsutnosti s tržišta SAD-a nakon uvođenja antidampinških pristojba, kineski proizvođači izvoznici uspjeli su, u vrlo kratkom roku, znatno povećati svoju prisutnost na tom tržištu. 2009. izvoz kineskih bicikala u SAD iznosio je oko 14 055 000 jedinica od ukupne potrošnje od 14 888 000 jedinica.
(109)
Ta situacija pokazuje da kineski proizvođači mogu brzo izvoziti proizvode i prodrijeti na nova tržišta te dugo zadržati vladajući položaj.
(110)
Nakon objave jedna je stranka tvrdila da, ako mjere prestanu vrijediti, neće biti doći do znatnog povećanja uvoza kineskih bicikala jer su kineski izvoznici suočeni s poteškoćama vezanim uz ispunjavanje zahtjeva europskih normi za sigurnost bicikala (EN 14764, EN 14765, EN 14766 i EN 14781). Međutim, ova tvrdnja nije potkrijepljena dokumentacijom s dokazima. Naprotiv, ispitni je postupak pokazao da je velik dio bicikala i dijelova za bicikle već uvezen iz NRK-a u skladu s potrebnim normama sigurnosti. Stoga nije bilo razloga vjerovati da kineski proizvođači ne mogu ispuniti zahtjeve koji se odnose na norme sigurnosti na snazi vezano uz bicikle. Tvrdnja je, stoga, bila odbačena.
3. Rezervni kapacitet na tržištu NRK-a
(111)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41., podaci sakupljeni tijekom ispitnog postupka pokazali su da je u NRK-u dostupan značajan rezervni kapacitet. Uočeni su jasni pokazatelji koji navode na zaključak da bi se, u nedostatku antidampinških mjera, veliki dio ovog rezervnog kapaciteta mogao iskoristiti za povećanje izvoza u Uniju. To se posebno potvrđuje jer nema pokazatelja da bi tržišta trećih zemalja ili kinesko domaće tržište mogli prihvatiti bilo kakvu dodatnu proizvodnju iz NRK-a.
(112)
Osim toga, nakon objave tvrdilo se da bi povećanje troškova kineske radne snage znatno ograničilo povećanje kineskog proizvodnog kapaciteta. U tom se smislu napominje da je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26., razina suradnje kineskih proizvođača izvoznika bila jako niska te da nisu osigurani podaci vezani uz troškove radne snage i kapacitet u NRK-u. Osim toga, dotična stranka nije podnijela nikakve dokaze kojima bi poduprla navedenu tvrdnju. Ovu je tvrdnju, stoga trebalo odbaciti.
4. Tvrdnje vezane uz izbjegavanje mjera
(113)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 105., tvrdilo se, uz podnošenje dokaza, da kineski izvoznici stalno izbjegavaju mjere kroz uvoz preko nekoliko zemalja. To je na primjeru Filipina dodatno potvrdio OLAF. Ova vrsta ponašanja pokazuje veliki interes kineskih izvoznika za privlačno tržište Unije.
5. Zaključak
(114)
Industrija Unije trpi štetu učinaka kineskog dampinškog uvoza već nekoliko godina i trenutačno je još uvijek u nesigurnom gospodarskom položaju.
(115)
Kako je prethodno navedeno, industrija Unije uspjela se oporaviti od kineske dampinške prakse zahvaljujući antidampinškim mjerama na snazi. Međutim, tijekom RRIP-a našla se u teškoj gospodarskoj situaciji. U tom smislu, bude li industrija Unije izložena povećanom obujmo dampinškog uvoza iz dotične zemlje po niskim cijenama, to će dovesti do daljnjeg opadanja njezine prodaje, tržišnog udjela i prodajnih cijena, kao i daljnjeg pogoršanja financijskog položaja.
(116)
Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58., također je utvrđeno da činjenica da su prodajne cijene kineskih proizvođača snizile cijene industrije Unije u prosjeku za 53 % ukazuje na to da bi u odsutnosti mjera kineski proizvođači izvoznika vjerojatno izvozili dotični proizvod na tržište Unije po cijenama znatno nižim od cijena industrije Unije.
(117)
U pogledu nalaza do koji se došlo tijekom ispitnog postupka, posebno rezervnog kapacitet u NRK-u, usmjerenosti kineske industrije prema izvozu i prošlog ponašanja kineskih izvoznika na stranim tržištima, bilo kakvo stavljanje mjera izvan snage dovelo bi do vjerojatnog nastavka štete.
(118)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 105. i 113., izbjegavanje mjera snažno podupire zaključak o vjerojatnosti nastavka štete. Predstavlja jasan dokaz da je tržište Unije i dalje privlačno tržište za kineske proizvođače koji bi vjerojatno usmjerili veće količine izvoza u Uniju kad antidampinške mjere ne bi bile na snazi.
F. INTERES UNIJE
1. Uvod
(119)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je može li se, usprkos zaključku o štetnom dampingu, jasno zaključiti da zadržavanje antidampinških mjera na uvoz iz NRK-a ne bi bilo u interesu Unije.
(120)
Treba podsjetiti da se u prethodnim ispitnim postupcima smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične stranke.
(121)
Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika.
2. Interes industrije Unije
(122)
Industrija bicikala Unije pokazala je da je u poštenim tržišnim uvjetima održiva i konkurentna. Međutim, ispitni je postupak pokazao da je industrija još uvijek u slabom položaju i s financijskim rezultatom gotovo jednakom razini pokrića. Stoga na tržištu Unije valja zadržati učinkovite uvjete natjecanja.
(123)
Nadalje, s obzirom na to da nove modele bicikala u velikoj mjeri razvija industrija Unije, mogla bi imati koristi od takvog razvoja, u smislu obujma prodaje i cijene, ako se pritisak dampinškog uvoza pomoću mjera zadrži na razini koja se može kontrolirati.
(124)
Smatra se da bi industrija Unije imala koristi od nastavka uvođenja mjera i da bi tada mogla zadržati i eventualno povećati obujam prodaje i, vjerojatno, prodajne cijene, i time ostvarila potrebnu razinu povrata koja bi joj omogućila da nastavi ulagati u nove tehnologije.
(125)
No ako mjere vezane uz uvoz iz NRK-a prestanu vrijediti, vjerojatno će doći do daljnjeg poremećaja trgovine, što bi neizbježno dovelo do obustave procesa oporavka industrije Unije. Uzimajući u obzir rezervni proizvodni kapacitet NRK-a i prošlo ponašanje kineskih izvoznika na stranim tržištima, jasno je da bi se u slučaju da mjere prestanu vrijediti, industrija Unije jako teško oporavila, ako uopće, te bi teško zadržala svoj položaj. Štetan položaj industrije Unije dodatno bi se pogoršao, što bi dovelo do smanjenja proizvodnog kapaciteta u Uniji i zatvaranja nekoliko trgovačkih društava koja se bave proizvodnjom. Stoga se zaključuje da su antidampinške mjere u interesu industrije Unije.
(126)
U pogledu zaključaka vezanih uz položaj industrije Unije kako je navedeno u uvodnim izjavama od 93. do 96., i u skladu s argumentima koji se odnose na analizu vjerojatnosti nastavka štete kako je navedeno u uvodnim izjavama od 106. do 117., također se može smatrati da bi industrija Unije vjerojatno doživjela ozbiljno pogoršanje financijskog položaja u slučaju isteka antidampinških pristojba.
3. Interes korisnikâ
(127)
Sadašnji ispitni postupak podupire Europska biciklistička federacija (ECF), krovna federacija nacionalnih biciklističkih udruženja u Europi.
(128)
ECF navodi da je Europa najvažnije tržište za moderne biciklističke proizvode visokih standarda kvalitete i sigurnosti i da bi pritjecanje proizvoda iz NRK-a snizilo te standarde. Osim toga, ECF navodi da postoji izuzetno velik potencijal rasta industrije bicikala unutar gospodarstva Unije, koji bi bio ugrožen dođe li do ukidanja antidampinških pristojba.
(129)
Podsjeća se da je u prethodnim ispitnim postupcima utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera ne bi bio značajan za korisnike. Usprkos postojanju mjera, uvoznici/korisnici u Uniji nastavili su se opskrbljivati, između ostalog, iz NRK-a. Nisu također predstavljeni nikakvi pokazatelji da imaju poteškoće u pronalaženju ostalih izvora. Stoga se zaključuje da nije vjerojatno da će zadržavanje antidampinških mjera imati ozbiljan učinak na korisnike u Uniji.
4. Interes dobavljača
(130)
Udruženje proizvođača dijelova za bicikle (Coliped) istupilo je tijekom ispitnog postupka. Coliped je tvrdio da se u Uniji nalazi oko 300 tvornica koje komponentama opskrbljuju proizvođače bicikala koji zapošljavaju oko 7 300 osoba i da daljnje postojanje industrije dobavljača neosporno ovisi o nastavku proizvodnje bicikala u Europi. U tom je pogledu utvrđeno da se, bez postojanja mjera, mogu očekivati daljnja zatvaranja proizvodnje bicikala u Europi, što bi imalo negativne posljedice za dijelove industrije Unije i ugrozilo stupanj zaposlenosti u industriji dobavljača. Stoga se zaključuje da bi uvođenje amtidampinških mjera bilo u interesu dobavljača.
5. Interes uvoznika
(131)
Zaprimljen je samo jedan odgovor na upitnik od nepovezanih uvoznika vezano uz uvoz iz NRK-a, no taj je upitnik bio nepotpun jer se trgovačko društvo pripremalo obustaviti poslovanje zbog neotkrivenih razloga.
(132)
Valja napomenuti da u pogledu niske razine suradnje uvoznika nije bilo moguće izvršiti odgovarajuću, potpunu ocjenu mogućih učinaka uvođenja ili neuvođenja mjera. Također treba podsjetiti da svrha antidampinških mjera nije spriječiti uvoz nego ponovno uspostaviti poštenu trgovinu i spriječiti uvoz po štetnim, dampinškim cijenama. S obzirom na to da će uvoz po poštenim cijenama biti dopušten na tržištu Unije te će se uvoz iz trećih zemalja također nastaviti, na tradicionalno poslovanje uvoznika vjerojatno neće biti značajnih učinaka. Također je jasno da proizvođači iz Unije imaju dovoljan kapacitet za osiguravanje opskrbe u slučaju mogućeg povećanja potražnje za biciklima. Štoviše, kako je navedeno u tablici u uvodnoj izjavi 59., uvoz iz ostalih zemalja ukazuje na značajan kapacitet proizvodnje bicikala u tim zemljama. Stoga je pomanjkanje bicikala izuzetno malo vjerojatno.
(133)
S obzirom na to da će na tržište Unije i dalje biti dopušten uvoz po poštenim cijenama, tradicionalno poslovanje uvoznika vjerojatno će se nastaviti čak i uz zadržavanje antidampinških mjera za NRK koje se odnose na dampinški uvoz.Niska razina suradnje nepovezanih uvoznika i činjenica da nakon uvođenja mjera za NRK tijekom ispitnog postupka nisu sakupljeni dokazi koji upućuju na posebne probleme uvoznika, dodatno potvrđuju ovaj zaključak.
6. Zaključak
(134)
Nastavak mjera na uvoz bicikala podrijetlom iz NRK-a očito bi bio u interesu industrije Unije, potrošača i dobavljača dijelova za bicikle Unije. Omogućit će rast industrije Unije i poboljšanje položaja u ponovno uspostavljenom poštenom natjecanju. Nadalje, na uvoznike neće znatno utjecati jer će bicikli po poštenim cijenama i dalje biti prisutni na tržištu. Suprotno tome, ne dođe li do uvođenja mjera, proizvođači bicikala iz Unije vjerojatno će prestati poslovati i time ugroziti postojanje dobavljača dijelova za bicikle Unije.
(135)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja konačnih antidampinških pristojba na uvoz bicikala podrijetlom iz NRK-a.
G. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(136)
S obzirom na prethodno navedeno, antidampinške mjere vezane uz bicikle treba zadržati. U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, proširenja mjera nakon revizije nakon isteka mjera obično vrijedi pet godina, osim ako ne postoje posebni razlozi ili okolnosti zbog kojih to razdoblje valja skratiti.
(137)
U tom kontekstu valja napomenuti da sadašnji postupak obilježavaju posebne okolnosti kako je navedeno u uvodnim izjavama od 1. i 48., koje bi također trebale biti primjereno odražene u smislu trajanja antidampinških mjera. Industrija Unija ima koristi o netipičnog niza mjera koji spaja pristojbe ad valorem na gotove bicikle i program izuzeća koji ovoj industriji omogućuje korištenje kineskih dijelova za bicikle bez pristojba koje sprečavaju izbjegavanje mjera pod uvjetom da su ispunjeni posebni uvjeti.
(138)
Trenutačna revizija nakon isteka mjere potvrdila je složenost sektora bicikla i usku povezanost sa sektorom dijelova za bicikle. Pokazala je da industrija bicikala Unije u velikoj mjeri koristi program izuzeća za uvoz dijelova za bicikle, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 1. Stoga je važno da se funkcioniranje mjera redovito preispituje. Zbog toga je razmotreno pitanje treba li ograničiti mjere na tri godine.
(139)
Nakon objave, nekoliko proizvođača iz Unije i njihovih udruženja tvrdili su da mjere treba produljiti za pet godina. Stranke su uglavnom tvrdile da su proizvođači bicikala bili spremni ulagati u proizvodnju dijelova za bicikle da bi smanjili ovisnost o uvozu kineskih dijelova za bicikle, no razdoblje od tri godine nije bilo dovoljno za ostvarivanje pozitivnog povrata takvih ulaganja.
(140)
U tom pogledu argument da je nekoliko stranaka uložilo ili namjerava ulagati u sektor bicikala ili dijelova za bicikle nije bitan kod ocjenjivanja potrebe i trajanja antidampinških mjera u okviru revizije nakon isteka mjere. Potonje se može temeljiti samo na tvrdnji da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga ili štete.
(141)
Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 137., podsjeća se da se proizvodnja bicikala u Uniji znatno promijenila s obzirom na to da je odobreno 250 izuzeća od početnog uvođenja mjera 1993. i njihovog proširenja na dijelove za bicikle 1997. Štoviše, mjere koje se odnose na bicikle izravno su povezane s mjerama proširenima na dijelove za bicikle i stvorenim sustavom programa izuzeća. U tom se pogledu još uvijek primjenjuje zaključak da bi mjere jamčile ponovno ispitivanje kako je navedeno u uvodnoj izjavi 138. Vijeće napominje da Komisija po službenoj dužnosti može pokrenuti privremenu reviziju koja obuhvaća damping, štetu i program izuzeća u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(142)
Na temelju toga i u pogledu činjenice da bi razdoblje mjera, u bilo kojem slučaju, bilo predmet bilo koje revizije, prerano je za ocjenjivanje postoje li posebni razlozi ili okolnosti unutar okvira trenutačne revizije nakon isteka mjera koji zahtijevaju razdoblje drukčije od uobičajenog razdoblja od pet godina kako je navedeno u članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Stoga se smatra da bi mjere trebalo produljiti za razdoblje od pet godina. To ne dovodi u pitanje činjenicu da bi trajanje trenutačnih antidampinških mjera, ovisno nalazima, moglo biti revidirano u sklopu naknadne, potpune privremene revizije, ako do nje dođe.
H. ZAVRŠNE ODREDBE
(143)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.
(144)
Iz prethodno navedenog slijedi da antidampinške pristojbe valja zadržati pet godina,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz bicikala i ostalih sličnih vozila (uključujući dostavne tricikle, no isključujući jednocikle), bez motornog pogona, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex87120010 (oznaka TARIC 8712001090), 8712 00 30 i ex 8712 00 80 (oznaka TARIC 8712008090), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. iznosi 48,5 %.
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 3. listopada 2011.