RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 512/2010
af 14. juni 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ammoniumnitrat med oprindelse i Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), som ophæver Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 132/2001 (3) indførte Rådet den 22. januar 2001 en endelig antidumpingtold (i det følgende benævnt »de gældende foranstaltninger«) på 33,25 EUR pr. ton på importen af ammoniumnitrat (i det følgende benævnt »AN«) henhørende under KN-kode 3102 30 90 og 3102 40 90 med oprindelse i bl.a. Ukraine. Den undersøgelse, som førte til disse foranstaltninger, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.
(2)
Den 17. maj 2004 fritog Rådet ved forordning (EF) nr. 993/2004 (4) efter en delvis interimsundersøgelse import til Unionen af AN produceret af virksomheder, hvis tilsagn Kommissionen ville acceptere, fra den antidumpingtold, som indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 132/2001. Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1001/2004 (5), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1996/2004 (6), blev der godtaget tilsagn i en periode, der løb indtil 20. maj 2005. Formålet med disse tilsagn var at tage hensyn til visse følger af, at EU blev udvidet til at omfatte 25 medlemsstater.
(3)
Efter en interimsundersøgelse, der var begrænset til at omfatte definitionen af den pågældende vare, besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 945/2005 (7), at definitionen af den pågældende vare skulle præciseres, og at de gældende foranstaltninger skulle gælde for den pågældende vare, når den sammen med andre marginale stoffer og næringsstoffer indgik i andre gødninger, i forhold til deres indhold af ammoniumnitrat.
(4)
Efter en udløbsundersøgelse besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 442/2007 (8) at forlænge de gældende foranstaltninger, som præciseret ved forordning (EF) nr. 945/2005, i en periode på to år.
(5)
Ved forordning (EF) nr. 661/2008 (9) indførte Rådet efter en udløbsundersøgelse endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af AN med oprindelse i Rusland.
(6)
Ved forordning (EF) nr. 662/2008 (10) ændrede Rådet forordning (EF) nr. 442/2007 ved at godtage det pristilsagn, som en af de eksporterende producenter afgav.
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(7)
Den 22. januar 2009 blev der indsendt en anmodning om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb den 17. oktober 2008 (11). Anmodningen blev indgivet af European Fertilizer Manufacturers' Association (EFMA - i det følgende benævnt »ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af AN.
(8)
Ansøgeren hævdede og fremlagde tilstrækkeligt umiddelbart bevis for, at der er sandsynlighed for, at der igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen på grund af import af AN med oprindelse i Ukraine (i det følgende benævnt »det pågældende land«).
(9)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 23. april 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (12) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
3. Undersøgelse
3.1. Undersøgelsesperiode
(10)
Undersøgelsen af sandsynligheden for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted, omfattede perioden fra den 1. april 2008 til den 31. marts 2009 (i det følgende benævnt »nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 2005 til udløbet af NUP (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(11)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt disses sammenslutninger, repræsentanterne for eksportlandet, ansøgeren og EU-producenterne om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(12)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(13)
I betragtning af det store antal EU-producenter og EU-importører blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og indberette de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.
(14)
Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger blev det i betragtning af, at 12 EU-producenter gav udtryk for samarbejdsvilje, besluttet, at det var nødvendigt at udtage en stikprøve blandt disse. Ingen importører gav sig til kende og indgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(15)
Tolv EU-producenter, der tegnede sig for ca. 80 % af den samlede EU-produktion i NUP, besvarede stikprøveskemaet korrekt inden for den fastsatte frist og indvilligede formelt i at samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen. På dette grundlag udtog Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 17 en repræsentativ stikprøve ud fra de største produktions- og salgsmængder af AN, som kunne anses for at være repræsentative i Unionen, og som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Fem EU-producenter, som tegnede sig for 57 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion i NUP, blev udtaget til stikprøven.
(16)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter hørt i forbindelse med stikprøven og gjorde ikke indsigelse.
(17)
Der blev sendt spørgeskemaer til de fem udtagne EF-producenter og til alle kendte eksporterende producenter i det pågældende land.
(18)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fem udtagne EU-producenter og fra tre eksporterende producenter i det pågældende land.
(19)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
Eksporterende producenter i Ukraine:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
b)
EU-producenter:
-
GrowHow UK Limited, Det Forenede Kongerige
-
GPN, Paris, Frankrig
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Polen
-
Yara SA, Bruxelles, Belgien
-
Achema, Jonavos, Litauen.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(20)
Den pågældende vare er gødning i fast form med et indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent med oprindelse i Ukraine, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 og ex 3105 90 91. AN er et nitrogenholdigt gødningsstof i fast form, der er almindeligt anvendt i landbruget. Det fremstilles af ammoniak og salpetersyre og har et nitrogenindhold på over 28 vægtprocent i pilleform eller i granulatform.
(21)
Det bør bemærkes, at definitionen af den pågældende vare blev præciseret i forordning (EF) nr. 945/2005.
2. Samme vare
(22)
Som den oprindelige undersøgelse bekræftede også denne undersøgelse, at AN er en ren råvare, og kvaliteten og de grundlæggende fysiske egenskaber er identiske uanset oprindelseslandet. Den pågældende vare og varer, der fremstilles og sælges af de eksporterende producenter på deres hjemmemarked og i tredjelande, såvel som varer, der fremstilles og sælges af EU-producenterne på markedet i Unionen, har således samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og i al væsentlighed samme anvendelsesformål og må derfor betragtes som samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Generelt
(23)
Tre ukrainske eksporterende producenter indvilligede i at samarbejde i forbindelse med proceduren. En fjerde kendt eksporterende producent samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen.
(24)
Sammenligningen af de tre samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde og den samlede eksportmængde til Unionen fra Ukraine viste, at de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter tegnede sig for over 90 % af Unionens import fra Ukraine i NUP. Samarbejdsviljen blev derfor anset for at være stor.
(25)
Den samlede import af den pågældende vare fra Ukraine var beskeden og repræsenterede i NUP en markedsandel på 1,1 % set i forhold til størrelsen af markedet i Unionen som helhed.
2. Dumpingimport i NUP
2.1. Normal værdi
(26)
Der mindes om, at Ukraine i forbindelse med den foregående udløbsundersøgelse endnu ikke blev betragtet som et land med markedsøkonomi, og den normale værdi blev derfor baseret på oplysninger fra en samarbejdsvillig producent i USA, som var referenceland.
(27)
I den nuværende undersøgelse blev den normale værdi baseret på oplysninger, der blev indhentet og efterprøvet hos de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter i Ukraine. Kommissionen undersøgte, om deres salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. I den forbindelse blev produktionsomkostningerne for den vare, som blev fremstillet og solgt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter på hjemmemarkedet, undersøgt.
(28)
Hvad angår gasomkostningerne, blev det konstateret, at Ukraine importerede hovedparten af den gas, der benyttes til fremstilling af AN, fra Rusland. Alle de oplysninger, der foreligger og er blevet efterprøvet i forbindelse med undersøgelsen, viste, at Ukraine importerede naturgas fra Rusland til en pris, som i NUP lå ca. 40 % under prisen på naturgas fra Rusland ved eksport til Unionen. Det blev dog konstateret, at priserne var ensartede i den nuværende undersøgelsesperiodes sidste kvartal.
(29)
Det blev konstateret, at hjemmemarkedssalget, med undtagelse af én varetype, som eksporteres af en af producenterne, blev foretaget i normal handel i NUP. Den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af den pris, som ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på hjemmemarkedet i Ukraine betalte eller skulle betale, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, eller på grundlag af den beregnede normale værdi for den varetype, som ikke blev solgt i normal handel. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev den normale værdi beregnet på grundlag eksportørens produktionsomkostninger for den eksporterede type plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA&G«) og en rimelig fortjenstmargen. Beløbene til dækning af SA&G samt fortjeneste fastsattes på grundlag af de faktiske omkostninger, der påløber i forbindelse med den af undersøgelsen omfattede producents produktion og salg i normal handel af samme vare.
(30)
Det bør bemærkes, at den normale værdi blev fastsat uden justering for de ukrainske eksporterende producenters udgifter til gas, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5. Som beskrevet i betragtning 32-34 skyldes dette brugen af ikke-justerede omkostninger og priser på hjemmemarkedet for de ukrainske eksporterende producenter, på trods af at de tilsyneladende fordrejede gaspriser allerede klart viser, at der fandt dumping sted i NUP. Fordi formålet med en udløbsundersøgelse er at undersøge, om det er sandsynligt, at der fortsat eller igen vil forekomme dumping, hvis foranstaltningerne ophæves, med henblik på at afgøre, om de foranstaltninger, som finder anvendelse på nuværende tidspunkt bør opretholdes eller ophæves, blev det som følge heraf konstateret, at det ikke var nødvendigt at undersøge, om en justering i medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 5, var berettiget i dette tilfælde.
2.2. Eksportpriser
(31)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til Fællesskabet. Hele de tre samarbejdsvillige eksporterende producenters salg fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen.
2.3. Sammenligning
(32)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev således, hvor dette var påkrævet og støttet af dokumentation, justeret for forskelle i transport-, håndterings- og lastomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, forsikringsomkostninger, provisioner og emballeringsomkostninger.
2.4. Dumpingmargen
(33)
Dumpingmargenen blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(34)
Der blev fastsat en landsdækkende, vejet, gennemsnitlig dumpingmargen på 6-7 % for de pågældende tre samarbejdsvillige eksporterende producenter.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Uudnyttet kapacitet og EU-markedets tiltrækningskraft
(35)
De tre samarbejdsvillige eksporterende producenters salg på hjemmemarkedet i NUP repræsenterede i gennemsnit 46 % af produktionskapaciteten.
(36)
Selv om de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter solgte en stor andel af deres produktion på hjemmemarkedet, var de også afhængige af eksport til tredjelande. I NUP havde de en overskydende kapacitet, der svarede til ca. 6 % af forbruget i Unionen.
(37)
På grundlag af oplysninger om den fjerde kendte ukrainske producent, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, i anmodningen om en fornyet undersøgelse blev det anslået, at den samlede uudnyttede kapacitet i Ukraine i NUP var på ca. 9 % af forbruget i Unionen.
(38)
Visse ukrainske samarbejdsvillige eksporterende producenter hævdede, at de i stigende grad tabte markedsandele på hjemmemarkedet til russiske producenter, som på grund af de meget lavere udgifter til gas i Rusland kan tilbyde meget lave priser. Man kan derfor vanskeligt forestille sig, at hjemmemarkedet i Ukraine kan absorbere den uudnyttede produktionskapacitet, og enhver produktionsstigning vil sandsynligvis medføre øget eksport.
(39)
De tre samarbejdsvillige virksomheder eksporterede AN til mange andre tredjelande på forskellige kontinenter i NUP. Det bør dog bemærkes, at visse traditionelle tredjelandsmarkeder er lukket for eksport fra Ukraine, fordi der er indført antidumpingforanstaltninger (f.eks. i USA med antidumpingforanstaltninger på over 100 %), og/eller fordi der findes sikkerhedsrestriktioner (f.eks. i Folkerepublikken Kina og Australien). Unionen er under alle omstændigheder det største og mest tiltrækkende eksportmarked, som samtidig er geografisk nærmest. Desuden fremmes markedets tiltrækningskraft på grund af de logistiske fordele, som lave udgifter til jernbanetransport i Ukraine medfører.
(40)
På grundlag af ovenstående kan det ikke udelukkes, at en stor del af den uudnyttede kapacitet i Ukraine uden antidumpingforanstaltninger kunne blive udnyttet til at øge eksporten til Unionen
3.2. Priser på forskellige eksportmarkeder
(41)
En analyse af de tre samarbejdsvillige ukrainske eksporterende producenters eksportsalg til tredjelande viste, at priserne ved eksport til tredjelande, når de blev fastsat på cif-niveau ved hjælp af de i anmodningen om en fornyet undersøgelse omhandlede internationale fragtpriser, var op til 25 % lavere end den fremherskende markedspris i Unionen i NUP.
(42)
Det følger heraf, at der ville være et incitament til at omdirigere ukrainsk eksport til tredjelande til Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves. De højere priser på EU-markedet vil gøre det muligt for de ukrainske eksportører at opnå højere fortjenstmargener.
(43)
På grundlag af tallene fra de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter kunne det også konstateres, at eksporten fra Ukraine til andre tredjelande på landsdækkende plan blev foretaget til dumpingpriser i NUP.
3.3. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(44)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Ukraine stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. Når der tages hensyn til den nuværende uudnyttede kapacitet i Ukraine og EU-markedets tiltrækningskraft, ser det rent faktisk ud til, at i de mindste to af de ukrainske eksporterende producenter har et incitament til at i) øge deres eksport til EU-markedet og ii) omdirigere eksporten af AN fra andre tredjelandsmarkeder til EU-markedet til dumpingpriser.
(45)
Ydermere blev det konstateret, at de samarbejdsvillige eksporterende producenters vejede gennemsnitspris ved eksport til tredjelande også er betydeligt lavere end de fremherskende priser i Unionen. Dette øger sandsynligheden for øget eksport fra Ukraine til Unionen til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(46)
Samme vare fremstilles i Unionen af 16 virksomheder eller virksomhedskoncerner, der tegner sig for den samlede produktion i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(47)
12 EU-producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen:
-
Achema AB (Litauen)
-
Agropolychim JSC (Bulgarien)
-
Azomures (Rumænien)
-
BASF AG (Tyskland)
-
Fertiberia SA (Spanien)
-
GPN SA (Frankrig)
-
GrowHow UK Ltd (Det Forenede Kongerige)
-
Neochim PLC (Bulgarien)
-
Nitrogénművek Rt (Ungarn)
-
Yara (Belgien, Frankrig, Tyskland, Italien og Nederlandene)
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Polen)
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Polen).
(48)
Da disse 12 EU-producenter tegnede sig for ca. 80 % af den samlede EU-produktion i NUP, anses de for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De vil i det følgende blive benævnt »EU-erhvervsgrenen«.
(49)
Som anført i betragtning 14 og 15 blev der udtaget en stikprøve bestående af fem EU-producenter blandt disse 12 producenter. Alle de udvalgte producenter samarbejdede og besvarede spørgeskemaerne inden for de fastsatte frister. Desuden fremlagde de resterende syv samarbejdsvillige producenter visse generelle oplysninger til analysen af spørgsmålet om skade.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(50)
Det synlige forbrug i Unionen blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salg på markedet i Unionen, de øvrige EU-producenters salg på markedet i Unionen, Eurostattal for den samlede import til Unionen og oplysninger fra de samarbejdsvillige virksomheders spørgeskemabesvarelser vedrørende importen af den pågældende vare fra Ukraine. Som følge af, at Den Europæiske Union i 2007 blev udvidet til at omfatte 27 medlemsstater, og af hensyn til analysens klarhed og sammenhæng blev alle skadesindikatorer fastsat ud fra markedet for EU-27 i den betragtede periode.
(51)
Mellem 2005 og NUP faldt forbruget i Unionen med 10 %.
2005
2006
2007
2008
NUP
Samlet forbrug i EU (ton)
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Indeks (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Importmængde, markedsandel og priser på importen fra Ukraine
(52)
I tabellen nedenfor findes en beskrivelse af udviklingen i mængderne, markedsandelene og de gennemsnitlige priser ved import fra Ukraine. Mængden og pristendenserne blev baseret på oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenters spørgeskemabesvarelser, importstatistikker (Eurostat) og ukrainske eksportstatistikker.
2005
2006
2007
2008
NUP
Importmængde (ton)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Markedsandel
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Importpriser (EUR pr. ton)
123
139
145
259
230
Indeks (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Importmængden fra Ukraine faldt løbende indtil 2007, men var i NUP på næsten samme niveau som i 2005. Den ukrainske markedsandel steg lidt fra 1 % i 2005 til 1,1 % i NUP. Der var en positiv udvikling i enhedspriserne, idet de steg fra 123 til 230 EUR pr. ton i den betragtede periode. Denne stigning i NUP skal ses i sammenhæng med prisudviklingen på verdensplan og også i sammenhæng med prisen på den vigtigste råvare.
(54)
Med henblik på beregning af prisunderbuddet i NUP blev EU-erhvervsgrenens priser ab fabrik til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med importpriserne, cif Unionens grænse, for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land, behørigt justeret for at afspejle hjemtagelsesprisen. På dette grundlag viste sammenligningen, at importen fra Ukraine underbød EU-erhvervsgrenens priser med i gennemsnit 22,5 % i NUP. Det blev konstateret, at de ukrainske eksportørers underbudsmargen stadig var på 11 %, når antidumpingtolden blev lagt til deres priser ved salg til Unionen.
3. Import fra andre lande
(55)
Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Følgende mængde- og pristendenser er baseret på oplysninger fra Eurostat.
2005
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Rusland (ton)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Markedsandel
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Priser på import fra Rusland (EUR/ton)
122
124
144
275
235
Importmængde fra Georgien (ton)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Markedsandel
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Priser på import fra Georgien (EUR pr. ton)
164
177
174
325
304
Importmængde fra Kasakhstan (ton)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Markedsandel
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Priser på import fra Kasakhstan (EUR/ton)
0
147
151
255
242
Importmængder fra alle andre lande (ton)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Markedsandel
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Priser på import fra alle andre lande (EUR pr. ton)
190
170
240
242
265
(56)
I 2008 og NUP var der en betydelig prisstigning på eksport til EU-markedet fra alle tredjelande. Det fremgik, at alle de i ovenstående tabel nævnte lande med undtagelse af Rusland øgede deres eksportmængde til Unionen i den betragtede periode. Den russiske import, som er pålagt en antidumpingtold på 47,07 EUR pr. ton, blev i lighed med den ukrainske import foretaget til den laveste pris set i forhold til alle andre eksporterende lande.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(57)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
4.1. Indledende bemærkninger
(58)
Da der blev anvendt stikprøver til undersøgelsen af skade, blev visse skadesindikatorer som f.eks. produktion, produktionskapacitet, salg, markedsandel, produktivitet og beskæftigelse analyseret for EU-erhvervsgrenen som helhed (benævnt »Union(en)« eller »EU« i tabellerne nedenfor). Andre skadesindikatorer vedrørende de enkelte virksomheders resultater, herunder f.eks. priser, lagre, produktionsomkostninger, rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast, likviditet og evne til at rejse kapital, blev undersøgt med udgangspunkt i oplysninger indhentet hos EU-producenterne i stikprøven (benævnt »P.S.« i tabellerne nedenfor).
4.2. Oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen som helhed
a) Produktion
(59)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 18 % mellem 2005 og NUP, dvs. fra ca. 7 mio. ton i 2005 til ca. 5,8 mio. ton i NUP. Produktionen til det bundne marked forblev beskeden i hele den betragtede periode og påvirkede ikke EU-erhvervsgrenens situation nævneværdigt i NUP.
2005
2006
2007
2008
NUP
EU-produktion (ton)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Indeks (2005 = 100)
100
89
100
90
82
EU-produktion til bundne overførsler
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
I % af den samlede produktion
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(60)
Produktionskapaciteten var stort set stabil i den betragtede periode. I overensstemmelse med faldet i produktionen faldt kapacitetsudnyttelsen som følge heraf fra 55 % i 2005 til 45 % i NUP. Som allerede anført i den oprindelige undersøgelse kan kapacitetsudnyttelsen for AN påvirkes af produktionen af andre varer, som kan fremstilles på det samme produktionsudstyr. Tendensen i kapacitetsudnyttelsen er derfor mindre relevant for vurderingen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
2005
2006
2007
2008
NUP
Unionens produktionskapacitet (ton)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Unionens kapacitetsudnyttelse
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Salgsmængde
(61)
EU-erhvervsgrenens salg på markedet i Unionen faldt med 14 % mellem 2005 og NUP. Denne udvikling skal ses på baggrund af et faldende forbrug på markedet i Unionen i samme periode.
2005
2006
2004
2008
NUP
Unionens salgsmængde (ton) til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Indeks (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Unionens salgsmængde (ton) til ikke-forretningsmæssigt forbundne part i tredjelande
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Indeks (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Markedsandel
(62)
EU-erhvervsgrenens markedsandel var stabil fra 2005 til 2008, men faldt med tre procentpoint mellem 2008 og NUP.
2005
2006
2007
2008
NUP
Unionens markedsandel
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Indeks (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Beskæftigelse
(63)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 8 % mellem 2005 og NUP.
2005
2006
2007
2008
NUP
Unionen: Beskæftigelse i forbindelse med den pågældende vare
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Indeks (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Produktivitet
(64)
Den gennemsnitlige produktion pr. ansat i EU-erhvervsgrenen faldt med 11 % i den betragtede periode. Dette skyldes, at det relative fald i produktionen gik hurtigere end det relative fald i beskæftigelsen.
2005
2006
2007
2008
NUP
Unionen: Produktivitet (ton pr. ansat)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Indeks (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) Dumpingmargenens størrelse
(65)
På grund af den på nuværende tidspunkt beskedne importmængde fra Ukraine anses den faktiske dumpingmargens virkninger ikke for at være betydelige, og denne indikator er ikke relevant for skadesanalysen.
4.3. Oplysninger vedrørende EU-producenterne i stikprøven
a) Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(66)
Den gennemsnitlige nettosalgspris hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, steg betydeligt i 2008 og i NUP og afspejlede således de fremherskende gunstige internationale markedsvilkår for AN i denne periode.
2005
2006
2007
2008
NUP
P.S.: Enhedspris (EUR/ton)
165
182
189
309
315
Indeks (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Lagre
(67)
EU-erhvervsgrenens slutlagre blev formindsket med 26 % fra 2005 til NUP. Den markante stigning, som blev registreret i 2006, skyldtes et drastisk fald i salgsmængden mellem 2005 og 2006.
2005
2006
2007
2008
NUP
P.S.: Slutlagre (ton)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Indeks (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Lønninger
(68)
Mellem 2005 og NUP steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 6 %, som vist i nedenstående tabel. På baggrund af inflationen og det overordnede fald i beskæftigelsen betragtes denne lønstigning som moderat.
2005
2006
2007
2008
NUP
P.S.: Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Indeks (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Investeringer
(69)
De fem udtagne producenters årlige investeringer i samme vare udviklede sig positivt i den betragtede periode og steg med 70 %. Disse investeringer vedrørte hovedsageligt modernisering af visse maskiner. Dette viser, at EU-erhvervsgrenen er villig til at forbedre sin konkurrenceevne løbende.
2005
2006
2007
2008
NUP
P.S.: Nettoinvesteringer (000 EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Indeks (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Rentabilitet og investeringsafkast
(70)
Rentabiliteten for producenterne i stikprøven er blevet markant forbedret, især siden 2006, og nåede op på 28,1 % af omsætningen i NUP. Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk den positive tendens i rentabiliteten i den betragtede periode.
2005
2006
2007
2008
NUP
P.S.: Rentabilitet for EU-salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Indeks (2005 = 100)
100
85
162
274
304
P.S.: Investeringsafkast (fortjeneste i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Indeks (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Likviditet og evne til at rejse kapital
(71)
Likviditeten er blevet betragteligt forbedret i den betragtede periode og er i overensstemmelse med udviklingen i den overordnede rentabilitet i denne periode.
2005
2006
2007
2008
NUP
P.S.: Likviditet (000 EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Indeks (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Undersøgelsen afslørede, at EU-producenterne i stikprøven ikke havde vanskeligheder med at rejse kapital. I den henseende bør det bemærkes, at en række af disse virksomheder indgår i store koncerner, og derfor finansierer de deres aktiviteter inden for den koncern, de tilhører, enten ved cash-pooling-ordninger eller ved lån inden for koncernen, som bevilges af moderselskaberne.
5. Konklusion
(73)
Mellem 2005 og NUP udviklede de fleste skadesindikatorer sig i positiv retning: Enhedssalgspriserne og rentabiliteten blev markant forbedret, og sidstnævnte nåede op på 28,1 % i NUP. Investeringerne, investeringsafkastet og likviditeten udviklede sig også positivt.
(74)
Produktionen og salgsmængderne faldt ganske vist betragteligt i den betragtede periode, men dette skal ses på baggrund af et fald i efterspørgslen på EU-markedet på ca. 10 %.
(75)
Generelt set er EU-erhvervsgrenens situation blevet betydelig bedre sammenlignet med situationen før indførelsen af antidumpingforanstaltningerne på importen af AN fra det pågældende land i 2001.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Generelt
(76)
I forbindelse med vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade blev to hovedparametre analyseret: i) det pågældende lands sandsynlige eksportmængder og priser og ii) den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen af det pågældende lands planlagte eksportmængder og priser.
2. Det pågældende lands sandsynlige eksportmængder og priser
(77)
Der er en kendt uudnyttet kapacitet på ca. 650 000 ton til rådighed for de samarbejdsvillige ukrainske producenter, hvilket svarer til 9 % af EU-markedet, jf. betragtning 37. Denne uudnyttede kapacitet tyder på, at de ukrainske producenter har mulighed for hurtigt at øge deres nuværende produktion og således også deres AN-eksport.
(78)
På grund af et relativt lille hjemmemarked er de ukrainske producenter ydermere stærkt afhængige af eksport til tredjelande. Denne eksport blev foretaget til priser, som var betydeligt lavere end de fremherskende priser i Unionen, jf. betragtning 41.
(79)
På baggrund af ovenstående kendsgerninger og betragtninger ser det ud til, at EU-markedet, hvad angår priser, er attraktivt for de ukrainske eksporterende producenter set i forhold til alle andre eksportmarkeder. Det kan således med rimelighed forventes, at en betydelig del af de mængder, der eksporteres til tredjelande, vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. EU-markedets relative nærhed set i forhold til andre eksportmarkeder vil også gøre dette marked mere attraktivt, og derfor øges sandsynligheden for, at de ukrainske producenters nuværende eksport til tredjelande bliver omdirigeret til Unionen.
(80)
På baggrund af den svage position, som ukrainske varer på nuværende tidspunkt har på markedet i Unionen, vil de ukrainske eksportører dog have behov for at vinde markedsandele eller at udvide deres kundegrundlag, hvilket de sandsynligvis kan gøre ved at tilbyde AN til dumpingpriser, som det blev fastslået i NUP.
(81)
På baggrund af ovenstående er det derfor sandsynligt, at betydelige mængder AN produceret i Ukraine vil blive omdirigeret til EU-markedet til dumpingpriser, som i betragteligt omfang underbyder EU-erhvervsgrenens priser, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
3. Indvirkning på EU-erhvervsgrenen af de planlagte eksportmængder og prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(82)
Undersøgelsen har vist, at AN er en råvare, hvis pris i betydelig grad kan blive påvirket af lavprisimport, som underbyder EU-erhvervsgrenens priser. EU-markedet for AN er med andre ord relativt volatilt. De gunstige markedsvilkår for AN på verdensplan, som har været fremherskende i den betragtede periode, spillede en væsentlig rolle for opretholdelsen af et højt prisniveau, og de gældende antidumpingforanstaltninger mindskede risikoen for prisfordrejning på EU-markedet. I denne periode var der nøje overensstemmelse mellem udbuddet og efterspørgslen, hvilket medførte højere priser på alle nitrogenholdige gødningsstoffer, som er råvarer. AN er også en råvare, hvis prisfastsættelse er påvirket af en lang række faktorer som f.eks. gasprisen, som har en betydelig indvirkning på udbuddet, da den er den væsentligste omkostningsfaktor, vejrforhold, afgrøder og kornlagre, som tilsammen medfører reduceret eller forøget efterspørgsel efter gødningsstoffer.
(83)
Særlig hvad angår EU-markedet, kan det forventes, at efterspørgslen efter AN vil stige lidt i forhold til det niveau, der blev konstateret i NUP. Da de ukrainske eksporterende producenters priser i betydelig grad underbød EU-erhvervsgrenens priser, vil den sandsynlige stigning i importmængderne fra Ukraine tvinge EU-erhvervsgrenen til enten at sænke sine priser og dermed fortjenesten betragteligt eller at miste store markedsandele og dermed indtægter eller begge dele. EU-erhvervsgrenens vellykkede omstruktureringsproces vil sandsynligvis kun delvist kunne udligne virkningerne af det sandsynlige prisfald, og hele genrejsningsprocessen kunne blive bragt i fare. Følgelig vil en forringelse af EU-erhvervsgrenens overordnede økonomiske situation være den sandsynlige konsekvens af en ophævelse af foranstaltningerne.
4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade
(84)
Ovenstående kendsgerninger og betragtninger fører til den konklusion, at der sandsynligvis vil finde en betydelig eksport sted fra det pågældende land til dumpingpriser, som underbyder EU-erhvervsgrenens priser, hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe. Dette vil med al sandsynlighed medføre en prisdæmpende tendens på markedet med en forventet negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Dette vil især være en hindring for det økonomiske opsving, som blev opnået i den betragtede periode, og sandsynligvis medføre fornyet skade.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(85)
Det blev undersøgt, om der var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at forny de gældende antidumpingforanstaltninger. Til dette formål og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev virkningerne af en fornyelse af foranstaltningerne for alle involverede parter i proceduren og følgerne af foranstaltningernes udløb undersøgt på grundlag af alle forelagte beviser.
(86)
For at vurdere virkningen af en eventuel opretholdelse af foranstaltningerne fik alle interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, stk. 2.
(87)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at stride imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(88)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Dette bekræftes af den positive udvikling i erhvervsgrenens økonomiske situation efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2001. EU-erhvervsgrenen forbedrede især sin fortjeneste betragteligt mellem 2005 og NUP og foretog en vellykket omstrukturering.
(89)
Det kan således med rimelighed forventes, at EU-erhvervsgrenen vil fortsætte med at drage fordel af de nuværende foranstaltninger og komme yderligere på fode ved at opretholde og stabilisere rentabiliteten. Hvis foranstaltningerne ikke opretholdes, er det sandsynligt, at der vil komme øget import til dumpingpriser fra det pågældende land, som vil skade EU-erhvervsgrenen ved at presse salgspriserne nedad og dermed have negative virkninger for den nuværende positive økonomiske situation.
3. Importørernes interesser
(90)
Som anført i betragtning 14 erklærede ingen importører sig rede til at indgå i stikprøven og at forelægge de ønskede oplysninger i stikprøveskemaet. Der mindes om, at det i tidligere undersøgelser blev konstateret, at indvirkningen af foranstaltningerne ikke ville være stor, da importørerne som regel ikke kun handler med AN, men også i betydeligt omfang med andre typer gødningsstoffer. Bortfald af antidumpingforanstaltninger på andre former for gødning kan kun bekræfte ovennævnte. I den forbindelse kan det nævnes, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af urinstof med oprindelse i Rusland og Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine blev ophævet i henholdsvis august 2007 og marts 2008 (13). Da importørerne ikke udviste samarbejdsvilje, og der således ikke forelå entydige beviser, der gjorde det muligt at konstatere betydelige negative følger, blev det dog konkluderet, at der ikke var nogen tvingende grunde til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
(91)
Der foreligger ikke pålidelige oplysninger, som viser, at det vil have store negative virkninger for importørerne eller forhandlerne, hvis foranstaltningerne opretholdes.
4. Brugernes interesser
(92)
AN-brugerne i Unionen er landmænd. Konklusionen i den oprindelige undersøgelse var, at i betragtning af AN-prisens ringe betydning for landmændene ville en stigning i udgifterne til AN sandsynligvis ikke have store negative indvirkninger for dem.
(93)
I forbindelse med denne undersøgelse fremsatte to landbrugssammenslutninger bemærkninger om, at de går ind for, at foranstaltningerne ophæves. De hævdede hovedsagelig, at reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003 mindskede brugen af markedsinterventionsmekanismen og brød sammenhængen mellem EU-støtte og produktion. Denne liberaliseringsproces tvang derfor landmændene til at drive forretning på verdensmarkedsvilkårene. Kun frit valg af AN-leverandør kan forhindre, at priserne på landbrugsprodukter stiger markant.
(94)
Den eventuelle opretholdelse af de nuværende antidumpingforanstaltninger vil dog ikke forhindre brugerne i frit at vælge AN-leverandør, men blot sikre retfærdige vilkår på EU-markedet, hvor effektiv konkurrence vil få gunstige vilkår. På grundlag af ovenstående kan det derfor konkluderes, at opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne over for Ukraine ikke vil have betydelige negative virkninger for brugerne af den pågældende vare.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(95)
Kommissionen drager den konklusion af ovenstående, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(96)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til relevante bemærkninger.
(97)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af AN med oprindelse i Ukraine bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Der mindes om, at foranstaltningerne består af specifikke toldsatser.
(98)
Som omhandlet i betragtning 28 har de ukrainske importpriser for naturgas nærmet sig de fremherskende gaspriser på EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiodes sidste kvartal. De potentielt skadevoldende virkninger af dumping kan derfor blive påvirket af den udvikling i eksportpriserne, som stigningerne i produktionsomkostningerne forårsaget af udviklingen i gaspriserne på hjemmemarkedet måtte medføre, hvis sidstnævnte viser sig at være af varig karakter. Det anses derfor for formålstjenligt at begrænse opretholdelsen af foranstaltningerne til to år.
(99)
De tilsagn, som er accepteret ved Kommissionens afgørelse 2008/577/EF (14) er fortsat gældende -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 og ex 3105 90 91, og med oprindelse i Ukraine.
2. Antidumpingtolden fastsættes til følgende faste beløb i euro pr. ton:
Varebeskrivelse
KN-kode
Taric-kode
Told
(EUR pr. ton)
Ammoniumnitrat, ikke i vandig opløsning
3102 30 90
-
33,25
Blandinger af ammoniumnitrat med calciumcarbonat eller andre uorganiske stoffer uden gødningsværdi, med indhold af nitrogen på over 28 vægtprocent
3102 40 90
-
33,25
Dobbeltsalte og blandinger af ammoniumsulfat og ammoniumnitrat - Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent
3102 29 00
10
33,25
Dobbeltsalte og blandinger af calciumnitrat og ammoniumnitrat - Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent
3102 60 00
10
33,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent
3102 90 00
10
33,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent, uden indhold af phosphor og kalium
3105 10 00
10
33,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/eller indhold af kalium bestemt som K2O på under 3 vægtprocent
3105 10 00
20
32,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/eller indhold af kalium bestemt som K2O på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 10 00
30
31,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/eller indhold af kalium bestemt som K2O på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 10 00
40
30,26
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/eller indhold af kalium bestemt som K2O på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 12 vægtprocent
3105 10 00
50
29,26
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og indhold af kalium bestemt som K2O på under 3 vægtprocent
3105 20 10
30
32,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og indhold af kalium bestemt som K2O på 3 vægtprocent og derover, men under 6 vægtprocent
3105 20 10
40
31,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og indhold af kalium bestemt som K2O på 6 vægtprocent og derover, men under 9 vægtprocent
3105 20 10
50
30,26
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og indhold af kalium bestemt som K2O på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 12 vægtprocent
3105 20 10
60
29,26
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på under 3 vægtprocent
3105 51 00
10
32,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 51 00
20
31,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 51 00
30
30,26
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 10,40 vægtprocent
3105 51 00
40
29,79
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på under 3 vægtprocent
3105 59 00
10
32,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 59 00
20
31,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 59 00
30
30,26
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 10,40 vægtprocent
3105 59 00
40
29,79
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af kalium bestemt som K2O på under 3 vægtprocent
3105 90 91
30
32,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af kalium bestemt som K2O på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 90 91
40
31,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af kalium bestemt som K2O på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 90 91
50
30,26
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af kalium bestemt som K2O på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 12 vægtprocent
3105 90 91
60
29,26
3. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (15), reduceres den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af de ovenfor anførte beløb, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Uanset artikel 1 skal den endelige antidumpingtold ikke gælde for import af varer, der er overgået til fri omsætning i overensstemmelse med de følgende stykker i denne artikel.
2. Import af gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent med oprindelse i Ukraine henhørende under KN-kode 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 og ex 3105 90 91, til overgang til fri omsætning og faktureret af en eksporterende producent, som har afgivet tilsagn, der er godtaget af Kommissionen, og hvis er opført i Kommissionens afgørelse 2008/577/EF, som eventuelt ændret, undtages fra den ved artikel 1 indførte antidumpingtold forudsat at:
-
de er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af den eksporterende producent til den første uafhængige kunde i Unionen, og
-
sådan import er ledsaget af en tilsagnsfaktura, der er en handelsfaktura, som indeholder mindst de oplysninger og den erklæring, der er angivet i bilaget til nærværende forordning, og
-
de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.
3. Der opstår toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning:
-
hvis det i forbindelse med den import, der er beskrevet i stk. 2, fastslås, at en eller flere af betingelserne i nævnte stykke ikke er opfyldt, eller
-
hvis Kommissionen trækker sin godtagelse af tilsagnet tilbage i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, i en forordning eller afgørelse, som henviser til særlige transaktioner og erklærer de pågældende tilsagnsfakturaer ugyldige.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den gælder i en periode på to år.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 14. juni 2010.
32010R0512
L 150/24
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
14.06.2010.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 512/2010
od 14. lipnja 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz amonijevog nitrata podrijetlom iz Ukrajine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 384/96 od 22. prosinca 1995. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (2) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je 22. siječnja 2001. Uredbom (EZ) br. 132/2001 (3) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu („postojeće mjere”) u iznosu od 33,25 EUR po toni na uvoz amonijevog nitrata („AN”) koji se može razvrstati u oznake KN 3102 30 90 i 3102 40 90 podrijetlom, između ostalog, iz Ukrajine. Na ispitni postupak koji je doveo do navedenih mjera upućuje se kao na „početni ispitni postupak”.
(2)
Nakon parcijalne privremene revizije, Vijeće je 17. svibnja 2004. Uredbom (EZ) br. 993/2004 (4) izuzelo od antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 132/2001 uvoz u Uniju AN-a koji proizvode trgovačka društva od kojih bi Komisija prihvatila preuzimanja obveze. Uredbom Komisije (EZ) br. 1001/2004 (5) preuzimanja obveze prihvaćena su za razdoblje od 6 mjeseci i Uredbom Komisije (EZ) br. 1996/2004 (6) za daljnje razdoblje do 20. svibnja 2005. Svrha navedenih preuzimanja obveza bila je uzimanje u obzir određenih posljedica proširenja Europske unije na 25 država članica.
(3)
Uredbom (EZ) br. 945/2005 (7) nakon privremene revizije ograničene na definiciju dotičnog proizvoda, Vijeće je odlučilo da definiciju dotičnog proizvoda treba pojasniti i da se mjere na snazi trebaju primjenjivati na dotični proizvod kada je ugrađen u ostala gnojiva u odnosu na njihov sadržaj amonijevog nitrata, zajedno s ostalim marginalnim tvarima i nutrijentima.
(4)
Nakon revizije nakon isteka mjere, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 442/2007 (8) odlučilo produljiti postojeće mjere, kako je pojašnjeno Uredbom (EZ) br. 945/2005 za razdoblje od dvije godine.
(5)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 661/2008 (9) uvelo konačne antidampinške mjere na uvoz AN-a podrijetlom iz Rusije.
(6)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 662/2008 izmijenilo (10) Uredbu (EZ) br. 442/2007 prihvaćanjem preuzimanja obveze u vezi cijene koju je ponudio jedan proizvođač izvoznik.
2. Zahtjev za reviziju
(7)
22. siječnja 2009. uložen je zahtjev za reviziju nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe nakon objave obavijesti o skorom isteku 17. listopada 2008. (11). Taj je zahtjev uložilo Europsko udruženje proizvođača umjetnih gnojiva (EFMA) („podnositelj zahtjeva”) u ime većine proizvođača, u ovom slučaju više od 50 %, ukupne proizvodnje AN-a u Uniji.
(8)
Podnositelj zahtjeva tvrdio je i dostavio dostatne dokaze prima facie da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga i štete industriji Unije u pogledu uvoza AN-a podrijetlom iz Ukrajine („dotična zemlja”).
(9)
Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je 23. travnja 2009. putem obavijesti o pokretanju postupka objavljene u Službenom listu Europske unije (12) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
3. Ispitni postupak
3.1. Razdoblje ispitnog postupka
(10)
Ispitni postupak o nastavku ili ponavljanju dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2008. do 31. ožujka 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 2005. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
3.2. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(11)
Komisija je službeno obavijestila proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike za koje se zna da se to odnosi na njih i njihova udruženja, predstavnike zemlje izvoznice, podnositelja zahtjeva i proizvođače iz Unije, o pokretanju revizije nakon isteka mjera. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(12)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(13)
S obzirom na veliki broj proizvođača iz Unije i uvoznika iz Unije, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Kako bi se omogućilo Komisiji da odluči je li odabir uzoraka doista neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje stranke su zamoljene, prema članku 17. stavku 2. Osnovne uredbe, da se jave unutar 15 dana od pokretanja ispitnog postupka i dostave Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka.
(14)
Nakon ispitivanja dostavljenih podataka, i s obzirom da je dvanaest proizvođača iz Unije pokazalo spremnost na suradnju, odlučeno je da je odabir uzoraka potreban u pogledu proizvođača iz Unije. Ni jedan uvoznik nije se javio dostavljanjem podataka zatraženih u obavijesti o pokretanju postupka.
(15)
Dvanaest proizvođača iz Unije, koji čine oko 80 % ukupne proizvodnju u Uniji tijekom RRIP-a, pravilno je ispunilo obrazac za odabir uzoraka u roku i suglasno je dalje surađivati u ispitnom postupku. Na temelju toga, Komisija je u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe odabrala reprezentativni uzorak koji se temeljio na najvećem reprezentativnom obujmu proizvodnje i prodaje AN-a u Uniji, koji je moguće razumno ispitati u raspoloživom roku. Pet proizvođača iz Unije, koji čine 57 % ukupne proizvodnje industrije Unije tijekom RRIP-a, odabrano je u uzorak.
(16)
Komisija se u skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe o odabranom uzorku savjetovala s dotičnim strankama, koje nisu imale prigovor na njega.
(17)
Upitnici su poslani na pet odabranih proizvođača iz Unije i sve poznate proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji.
(18)
Odgovori na upitnik primljeni su od pet proizvođača iz Unije u uzorku i tri proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji.
(19)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Zajednice. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači izvoznici u Ukrajini:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk,
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka,
-
OJSC Rivneazot, Rivne,
(b)
proizvođači iz Unije:
-
GrowHow UK Limited, Ujedinjena Kraljevina,
-
GPN, Pariz, Francuska,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Poljska,
-
Yara SA, Bruxelles, Belgija,
-
Achema, Jonavos, Litva.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(20)
Dotični proizvod su kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata koji prelazi 80 % podrijetlom iz Ukrajine, koja se mogu razvrstati u oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 91. AN kruto je dušično gnojivo u širokoj upotrebi u poljoprivredi. Proizvodi se od amonijaka i dušične kiseline, i njegov maseni udio dušika prelazi 28 % u kugličastom ili granuliranom obliku.
(21)
Trebalo bi naglasiti da je područje primjene dotičnog proizvoda objašnjeno Uredbom (EZ) br. 945/2005.
2. Istovjetni proizvod
(22)
Kako je utvrđeno početnim ispitnim postupkom, ova je revizija ispitnog postupka potvrdila da je AN čisti potrošni proizvod te da su njegova kvaliteta i osnovna fizička svojstva identična bez obzira na zemlju podrijetla. Za dotični proizvod i proizvode koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici na svojem domaćem tržištu i u trećim zemljama, kao i one koje proizvode i prodaju proizvođači iz Unije na tržištu Unije, utvrđeno je da imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva i u osnovi jednake primjene te se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. Općenito
(23)
Tri su ukrajinska proizvođača izvoznika surađivala. Četvrti poznati proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku.
(24)
Usporedba obujma izvoza tri proizvođača izvoznika koji surađuju s ukupnim obujmom izvoza iz Ukrajine je pokazao da su tri proizvođača izvoznika koja surađuju činila više od 90 % cjelokupnog uvoza u Uniju iz Ukrajine tijekom RRIP-a. Razina se suradnje, stoga, smatrala visokom.
(25)
Ukupan obujam uvoza dotičnog proizvoda iz Ukrajine bio je nizak te je predstavljao tržišni udio od 1,1 % tijekom RRIP-a u usporedbi s tržištem Unije kao cjelinom.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
2.1. Uobičajena vrijednost
(26)
Podsjeća se da se u prethodnoj reviziji nakon isteka mjere, Ukrajina još nije smatrala zemljom tržišnog gospodarstva i, stoga, se uobičajena vrijednost temeljima na podacima dobivenima od proizvođača koji surađuje u SAD-u, analognoj zemlji.
(27)
U ovoj reviziji, uobičajena vrijednost se temeljila na podacima koji su dobiveni i provjereni u prostorijama tri proizvođača izvoznika koji surađuju u Ukrajini. Komisija je ispitala bi li se za domaću prodaju moglo smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. S tim ciljem ispitan je trošak proizvodnje proizvoda koji proizvode i prodaju na domaćem tržištu proizvođači izvoznici koji su surađivali.
(28)
Što se tiče troškova plina, utvrđeno je da Ukrajina uvozi većinu plina koji se troši u proizvodnji AN-a iz Rusije. Svi raspoloživi podaci koji su provjereni tijekom ispitnog postupka ukazivali su na to da je Ukrajina uvozila prirodni plin iz Rusije po cijeni koja je tijekom RRIP-a bila oko 40 % niža od cijene prirodnog plina iz Rusije kada se izvozi u Ukrajinu. Međutim, utvrđeno je da su tijekom posljednjeg tromjesečja RRIP-a cijene bile slične.
(29)
Utvrđeno je da je, osim kod jedne vrste proizvoda koju izvozi jedan proizvođač, domaća prodaja izvršena u uobičajenom tijeku trgovine tijekom RRIP-a. Uobičajena vrijednost je, stoga, utvrđena ili na temelju cijene koju su nezavisni kupci platili ili trebali platiti na domaćem tržištu u Ukrajini prema članku 2. stavku 1. Osnovne uredbe ili na temelju izračunate uobičajene vrijednosti za vrstu proizvoda koja se nije prodavala u uobičajenom tijeku trgovine. U skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe, uobičajena je vrijednost izračunata dodavanjem troškovima proizvodnje izvezene vrste objektivnog iznosa za prodajne, opće i administrativne troškove (POA) i razumne profitne marže. Ti iznosi troškova POA i dobiti temeljeni su na stvarnim podacima o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine od strane dotičnog proizvođača.
(30)
Treba napomenuti da je uobičajena vrijednost utvrđena bez prilagodbe za troškove plina koje su snosili ukrajinski proizvođači izvoznici u skladu s člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe. Kako je prikazano u uvodnim izjavama 32. do 34., to je bila posljedica činjenice da korištenje neprilagođenih domaćih troškova i cijena ukrajinskih proizvođača izvoznika unatoč očito narušenim cijenama plina jasno pokazuje postojanje dampinga tijekom RRIP-a. Kao posljedica toga i s obzirom na činjenicu da je svrha revizije nakon isteka mjere utvrditi bi li se damping vjerojatno nastavio ili ponovio u slučaju stavljanja mjera izvan snage kako bi se utvrdilo treba li mjere koje se trenutačno primjenjuju zadržati ili staviti izvan snage, smatralo se potrebnim ispitati je li prilagodba na temelju članka 2. stavka 5. Osnovne uredbe opravdana u ovom slučaju.
2.2. Izvozna cijena
(31)
U skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, izvozna je cijena utvrđena upućivanjem na stvarno plaćenu cijenu ili cijenu koju treba platiti za dotični proizvod prilikom prodaje za izvoz u Zajednicu. Ukupna prodaja tri proizvođača izvoznika koji surađuju izvršena je izravno nezavisnim kupcima u Uniji.
2.3. Usporedba
(32)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Radi osiguranja primjerene usporedbe, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. U skladu s time, prilagodbe cijena izvršene su za razlike u prijevozu, manipuliranju, utovaru i popratnim troškovima, osiguranju, provizijama i pakiranju, gdje je to primjenjivo i popraćeno provjerenim dokazima.
2.4. Dampinška marža
(33)
Dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
(34)
Na razini zemlje utvrđena je ponderirana prosječna dampinška marža od 6-7 % za tri dotična proizvođača izvoznika koji surađuju.
3. Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage
3.1. Rezervni kapacitet i privlačnost tržišta Unije
(35)
Tijekom RRIP-a je domaća prodaja tri proizvođača izvoznika koji surađuju činila u prosjeku 46 % njihovog kapaciteta proizvodnje.
(36)
Iako su ta tri proizvođača izvoznika koji surađuju prodala veliki udio svoje proizvodnje na domaćem tržištu, bili su i ovisni o izvozu u treće zemlje. Tijekom RRIP-a imali su rezervni kapacitet koji odgovora oko 6 % potrošnje u Uniji.
(37)
Na temelju podataka u revizijskom zahtjevu u pogledu četvrtog ukrajinskog proizvođača koji nije surađivao u ispitnom postupku, ukupan rezervni kapacitet u Ukrajini tijekom RRIP-a procijenjen je na iznos od oko 9 % potrošnje u Uniji.
(38)
Određeni ukrajinski proizvođači izvoznici koji surađuju tvrdili su da su sve više gubili tržišni udio na svojem domaćem tržištu u korist ruskih proizvođača koji mogu ponuditi vrlo niske cijene zbog puno nižih cijena plina u Rusiji. Stoga se činilo nevjerojatnim da bi ukrajinsko domaće tržište moglo prihvatiti rezervni kapacitet te je, stoga, vjerojatno da će se cjelokupno povećanje proizvodnje izvoziti.
(39)
Ta tri trgovačka društva koja surađuju izvozila su AN u mnoge ostale treće zemlje na nekoliko kontinenata tijekom RRIP-a. Međutim, treba napomenuti da su određena tradicionalna tržišta trećih zemalja zatvorena za ukrajinski izvoz ili zbog antidampinških mjera na snazi (npr. SAD s antidampinškim mjerama od više od 100 %) i/ili zbog sigurnosnih ograničenja (npr. Narodna Republika Kina, Australija). U svakom slučaju, Unija je najveće, najprivlačnije i geografski najbliže izvozno tržište. Njezinu privlačnost dodatno pojačavaju logističke prednosti koji su proizašle iz niskih željezničkih tarifa u Ukrajini.
(40)
S obzirom na gore navedeno, ne može se isključiti da se veliki dio raspoloživog rezervnog kapaciteta u Ukrajini mogao koristiti za povećanje izvoza u Uniju u izostanku antidampinških mjera.
3.2. Cijene na različitim izvoznim tržištima
(41)
Analiza izvozne prodaje ta tri ukrajinska proizvođača izvoznika koji surađuju i koji posluju s trećim zemljama, pokazala je da su tijekom RRIP-a izvozne cijene prema trećim zemljama, kada se utvrde na razini CIF korištenjem međunarodnih tarifa za prijevoz robe dostavljenih u zahtjevu za reviziju, bile do 25 % niže od prevladavajućih tržišnih cijena u Uniji.
(42)
Na temelju toga se činilo da bi se, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, poticaj za ukrajinski izvoz u trećim zemljama prebacio na Uniju. Više cijene na tržištu Unije omogućile bi ukrajinskim izvoznicima ostvarivanje veće profitne marže.
(43)
Na temelju brojčanih podataka koje su dostavila tri proizvođača izvoznika koji surađuju, moglo se utvrditi i da je na razini cijele zemlje izvoz iz Ukrajine u treće zemlje izvršen po dampinškim cijenama tijekom RRIP-a.
3.3. Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga
(44)
S obzirom na gore opisane nalaze, može se zaključiti da je izvoz iz Ukrajine još uvijek dampinški i da postoji vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Uniju u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera. Doista, uzimajući u obzir postojeći rezervni kapacitet u Ukrajini i privlačnost tržišta Unije, čini se da postoji poticaj za ukrajinske proizvođače izvoznike s ciljem i) povećanja njihovog izvoza na tržištu Unije i ii) prebacivanja izvoza AN-a s tržišta ostalih trećih zemalja na tržište Unije po dampinškim cijenama, barem što se tiče dva proizvođača izvoznika.
(45)
Nadalje, utvrđeno je i da su ponderirane prosječne izvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali za tržišta trećih zemalja znatno niže od prevladavajuće razine cijena u Uniji. To pojačava vjerojatnost povećanog izvoza iz Ukrajine u Uniju po dampinškim cijenama u slučaju da se omogući istek mjera.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(46)
U Uniji istovjetni proizvod proizvodi 16 trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava čija proizvodnja sačinjava cjelokupnu proizvodnju Unije istovjetnog proizvoda u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(47)
U ispitnom postupku surađivalo je dvanaest proizvođača iz Unije:
-
Achema AB (Litva),
-
Agropolychim JSC (Bugarska),
-
Azomures (Rumunjska),
-
BASF AG (Njemačka),
-
Fertiberia SA (Španjolska),
-
GPN SA (Francuska),
-
GrowHow UK Ltd (Ujedinjena Kraljevina),
-
Neochim PLC (Bugarska),
-
Nitrogénművek Rt (Mađarska),
-
Yara (Belgija, Francuska, Njemačka, Italija i Nizozemska),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Poljska),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poljska).
(48)
S obzirom da je tih 12 proizvođača iz Unije predstavljalo oko 80 % ukupne proizvodnje u Uniji tijekom RRIP-a, smatra se da oni čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe. Dalje u tekstu navode se kao „industrija Unije”.
(49)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 14. i 15., odabir uzorka pet proizvođača iz Unije napravljen je temelju tih 12 proizvođača. Svi proizvođači u uzorku surađivali su i dostavili odgovore na upitnik u rokovima. Osim toga, preostalih sedam proizvođača koji surađuju dostavili su određene opće podatke za analizu štete.
E. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja na tržištu Unije
(50)
U pogledu uvoza dotičnog proizvoda iz Ukrajine, očita potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, obujma prodaje ostalih proizvođača iz Unije na tržištu Unije, podataka Eurostata za cjelokupan uvoz u Uniji te podataka iz odgovora na upitnik trgovačkih društava koja su surađivala. S obzirom na proširenje Unije na 27 država članica 2007., radi jasnoće i dosljednosti analize, svi pokazatelji štete utvrđeni su na temelju tržišta EU-27 u cijelom razmatranom razdoblju.
(51)
Između 2005. i RRIP-a, potrošnja Unije smanjena je za 10 %.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Ukupna potrošnja Unije u tonama
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Indeks (2005. = 100)
100
89
102
97
90
2. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Ukrajine
(52)
Obujam, tržišni udio i prosječne cijene uvoza iz Ukrajine kretali su se kako je navedeno u donjoj tablici. Količina i kretanja cijena temeljili su se na podacima dobivenima iz odgovora na upitnik proizvođača izvoznika koji surađuju, statističkih podataka o uvozu (Eurostat) i ukrajinskih statističkih podataka o izvozu.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza (u tonama)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Tržišni udio
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Cijene uvoza (EUR/tona)
123
139
145
259
230
Indeks (2005. = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Obujam uvoza iz Ukrajine stalno se smanjivao do 2007., ali je tijekom RRIP-a dosegao gotovo istu razinu kao 2005. Ukrajinski tržišni udio blago se povećao s 1 % 2005. na 1,1 % tijekom RRIP-a. Jedinične cijene su se tijekom razmatranog razdoblja pozitivno razvijale od 123 EUR na 230 EUR po toni. Smatra se da je to povećanje tijekom RRIP-a u skladu s razvojem cijena u svijetu i s cijenama glavne sirovine.
(54)
Za potrebe izračuna razine sniženja cijene tijekom RRIP-a, cijene franko tvornice industrije Unije za nepovezane kupce uspoređene su s uvoznim cijenama CIF-a na granici Unije proizvođača izvoznika koji surađuju u dotičnoj zemlji, koje su na odgovarajući način prilagođene kako bi odražavale cijenu sa svim troškovima, uključivo s istovarom. Na temelju toga, usporedba je pokazala da je uvoz iz Ukrajine snižavao cijene industrije Unije za prosječno 22,5 % tijekom RRIP-a. Kada je antidampinška pristojba dodana njihovim cijenama u Uniji, utvrđeno je da marža sniženja cijena od 11 % kod ukrajinskih izvoznika još uvijek postoji.
3. Uvoz iz ostalih zemalja
(55)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena koji slijede temelje se na Eurostatu.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz Rusije (u tonama)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Tržišni udio
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Cijene uvoza iz Rusije (EUR/tona)
122
124
144
275
235
Obujam uvoza iz Gruzije (u tonama)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Tržišni udio
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Cijene uvoza iz Gruzije (eura/tona)
164
177
174
325
304
Obujam uvoza iz Kazakstana (u tonama)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Tržišni udio
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Cijena uvoza iz Kazakstana (EUR/tona)
0
147
151
255
242
Obujam uvoza iz svih ostalih zemalja (u tonama)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Tržišni udio
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Cijene uvoza iz svih ostalih zemalja (EUR/tona)
190
170
240
242
265
(56)
Tijekom 2008. i RRIP-a došlo je do značajnog povećanja cijena na tržištu Unije iz svih trećih zemalja. Činilo se da su, osim Rusije, sve zemlje navedene u gornjoj tablici povećale svoj obujam izvoza u Uniju tijekom razmatranog razdoblja. Ruski uvoz podliježe fiksnoj antidampinškoj pristojbi od 47,07 EUR po toni i uvozio se, kao i ukrajinski uvoz, po najnižoj cijeni u usporedbi sa svim ostalim zemljama izvoznicama.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(57)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve relevantne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji imaju utjecaj na stanje industrije Unije.
4.1. Uvodne napomene
(58)
S obzirom da je kod ispitnog postupka u vezi štete napravljen odabir uzoraka, određeni pokazatelji štete kao što su proizvodnja, proizvodni kapacitet, prodaja, tržišni udio, produktivnost i zaposlenost analizirani su za industriju Unije kao cjelinu („Unija” u donjim tablicama). Ostali pokazatelji štete koji se odnose na rezultate pojedinih trgovačkih društava, kao što su cijene, zalihe, troškovi proizvodnje, profitabilnost, plaće, ulaganja, povrat ulaganja, novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala, ispitani su na temelju podataka koji su prikupljeni na razini proizvođača iz Unije u uzorku („P.U.” u donjim tablicama).
4.2. Podaci koji se odnose na industriju Unije kao cjeline
(a) Proizvodnja
(59)
Proizvodnja industrije Unije smanjila se za 18 % između 2005. i RRIP-a, tj. s razine od oko 7 milijuna tona u 2005. na oko 5,8 milijuna tona u RRIP-u. Proizvodnja za vlastitu upotrebu ostala je skromna tijekom razmatranog razdoblja i nije utjecala na stanje industrije Unije posebno tijekom RRIP-a.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Proizvodnja Unije (u tonama)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Indeks (2005. = 100)
100
89
100
90
82
Proizvodnja Unije korištena za vlastite prijenose
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
% ukupne proizvodnje
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
(b) Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(60)
Proizvodni kapacitet ostao je uglavnom stabilan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. U skladu s padom proizvodnje, nastala iskorištenost kapaciteta se smanjila, s razine od 55 % 2005. do razine od 45 % tijekom RRIP-a. Kako je već navedeno u početnom ispitnom postupku, na iskorištenost kapaciteta za AN može utjecati proizvodnja ostalih proizvoda koji se mogu proizvesti istom opremom za proizvodnju. Stoga je kretanje iskorištenosti kapaciteta manje važno za ocjenu gospodarskog stanja industrije Unije.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Kapacitet Unije (u tonama)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Iskorištenost kapaciteta Unije
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
(c) Obujam prodaje
(61)
Prodaja industrije Unije na tržištu Unije smanjena je za 14 % između 2005. i RRIP-a. Taj razvoj promatrao se u svjetlu sve manje potrošnje u Uniji tijekom istog razdoblja.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam prodaje Unije (u tonama) nepovezanim strankama
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Indeks (2005. = 100)
100
89
102
96
86
Obujam prodaje Unije nepovezanim strankama u trećim zemljama (u tonama)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Indeks (2005. = 100)
100
82
72
63
62
(d) Tržišni udio
(62)
Tržišni udio koji je držala industrija Unije ostao je stabilan od 2005. do 2008., ali se smanjio za tri postotna boda između 2008. i RRIP-a.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Tržišni udio Unije
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Indeks (2005. = 100)
100
100
100
100
96
(e) Zaposlenost
(63)
Razina zaposlenosti industrije Unije smanjena je za 8 % između 2005. i RRIP-a.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Zaposlenost u području dotičnog proizvoda u Uniji
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Indeks (2005. = 100)
100
99
95
96
92
(f) Produktivnost
(64)
Tijekom razmatranog razdoblja je prosječna proizvodnja po osobi zaposlenoj u industriji Unije pala za 11 %. To se objašnjava činjenicom da je relativni pad proizvodnje zaobišao relativni pad zaposlenosti.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Produktivnost Unije (u tonama po zaposleniku)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Indeks (2005. = 100)
100
90
105
94
89
(g) Visina dampinške marže
(65)
Što se tiče visine stvarne marže dampinga, s obzirom na trenutačno mali obujam uvoza iz Ukrajine, taj učinak ne smatra se značajnim, niti pokazatelj bitnim za analizu štete.
4.3. Podaci o proizvođačima iz Unije u uzorku
(a) Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene
(66)
Prosječna neto prodajna cijena proizvođača industrije Unije u uzorku znatno je porasla od 2008. do RRIP-a, odražavajući prevladavajuće povoljne uvjete za AN tijekom tog razdoblja.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Jedinična cijena P.U.-a (EUR/tona)
165
182
189
309
315
Indeks (2005. = 100)
100
110
115
187
191
(b) Zalihe
(67)
Razina završnih zaliha industrije Unije smanjila se za 26 % između 2005. i RRIP-a. Veliki rast zabilježen 2006. bio je posljedica strmog pada obujma prodaje između 2005. i 2006.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Završne zalihe P.U.-a (u tonama)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Indeks (2005. = 100)
100
177
125
91
74
(c) Plaće
(68)
Između 2005. i RRIP-a, prosječna plaća po zaposleniku porasla je za 6 %, kako je prikazano u donjoj tablici. S obzirom na stopu inflacije i opće smanjenje zaposlenosti, to povećanje plaća smatra se umjerenim.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Godišnji trošak rada po zaposleniku P.U.-a (u tisućama EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Indeks (2005. = 100)
100
102
107
111
106
(d) Ulaganja
(69)
Godišnja ulaganja u istovjetni proizvod koje je provelo pet proizvođača u uzorku razvijala su se pozitivno tijekom razmatranog razdoblja i povećala su se za 70 %. Ta su se ulaganja uglavnom odnosila na modernizaciju određenih strojeva. To pokazuje da je industrija Unije stalno željela poboljšati svoju konkurentnost.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto ulaganja P.U.-a (u tisućama EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Indeks (2005. = 100)
100
112
138
158
170
(e) Profitabilnost i povrat ulaganja
(70)
Profitabilnost proizvođača u uzorku značajno se povećala, posebno od 2006., kada je dosegla razinu od 28,1 % prometa tijekom RRIP-a. Povrat ulaganja (ROI), izražen kao dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio pozitivan trend profitabilnosti kroz cijelo razmatrano razdoblje.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Profitabilnost prodaje P.U.-a nepovezanim kupcima (% neto prodaje)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Indeks (2005. = 100)
100
85
162
274
304
ROI P.U.-a (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Indeks (2005. = 100)
100
73
117
310
324
(f) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(71)
Novčani tok se značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja i u skladu je s razvojem ukupne profitabilnosti tijekom tog razdoblja.
2005.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Novčani tok P.U.-a (u tisućama EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Indeks (2005. = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Ispitni postupak nije otkrio nikakve poteškoće proizvođača iz Unije u uzorku prilikom prikupljanja kapitala. U tom smislu treba naglasiti da, budući da je nekoliko tih trgovačkih društava dio velikih grupacija, ona financiraju svoje aktivnosti unutar grupacije kojoj pripadaju, bilo kroz programe cash poolinga, bilo kroz zajmove unutar grupacije koje su odobrila matična trgovačka društva.
5. Zaključak
(73)
Između 2005. i RRIP-a većina pokazatelja štete razvijala su se pozitivno: jedinične prodajne cijene i profitabilnost značajno su se poboljšali, pri čemu je potonja dosegla razinu od 28,1 % tijekom RRIP-a. Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok, također, su se razvijali pozitivno.
(74)
Iako su se proizvodnja i prodaja značajno smanjili tijekom razmatranog razdoblja, to se promatralo u svjetlu sve manjeg tržišta Unije reda minus 10 %.
(75)
Ukupno gledano, stanje industrije Unije se značajno poboljšalo u usporedbi sa stanjem prije uvođenja antidampinških mjera na uvoz AN-a iz dotične zemlje tijekom 2001.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Općenito
(76)
U kontekstu vjerojatnosti ponavljanja štete, analizirana su dva glavna parametra: i. vjerojatan obujam izvoza i cijene u dotičnoj zemlji i ii. vjerojatan učinak predviđenog obujma i cijena iz dotične zemlje na industriju Unije.
2. Vjerojatni obujam izvoza i cijene dotične zemlje
(77)
Poznat je rezervni kapacitet od oko 650 tisuća tona dostupan ukrajinskim proizvođačima koji surađuju, koji predstavlja 9 % tržišta Unije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 37. Navedeni višak kapaciteta ukazuje na to da ukrajinski proizvođači imaju mogućnost brzo povećati svoju trenutačnu proizvodnju, a time i izvoz AN-a.
(78)
Štoviše, s obzirom na relativno malo domaće tržište, ukrajinski proizvođači uvelike ovise o izvozu u treće zemlje. Kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 41., navedeni je izvoz ostvaren po cijenama koje su značajno niže od prevladavajuće tržišne cijene u Uniji.
(79)
Na temelju gore navedenih činjenica i razmatranja, čini se da bi tržište Unije bilo privlačno za ukrajinske proizvođače izvoznike u pogledu cijena u usporedbi sa svim drugim izvoznim tržištima. Stoga je razumno očekivati da bi se značajni dio obujma koji se izvozi u treće zemlje vjerojatno usmjerio prema tržištu Unije, ako bi se dopustilo da mjere prestanu vrijediti. Blizina tržišta Unije, u usporedbi s ostalim izvoznim tržištima, također ga čini privlačnijim, što povećava vjerojatnost preusmjeravanja trenutačnog izvoza ukrajinskih proizvođača iz trećih zemalja u Uniju.
(80)
S obzirom na trenutačnu slab položaj ukrajinskih proizvoda u Uniji, ukrajinski proizvođači trebali bi proširiti bazu svojih kupaca, što bi vjerojatno postigli tako da nude AN po dampinškim cijenama kako je utvrđeno tijekom RRIP-a.
(81)
Na temelju gore navedenog, stoga je vjerojatno da bi značajan obujam AN-a koji se proizvodi u Ukrajini bio preusmjeren na tržište Unije po dampinškim cijenama koje značajno snižavaju cijene ako se dopusti da cijene prestanu vrijediti.
3. Utjecaj predviđenog obujma izvoza na industriju Unije i učinci na cijene u slučaju ukidanja mjera
(82)
Ispitni je postupak pokazao da je AN potrošni proizvod na čije cijene može značajno utjecati prisutnost uvoza po niskim cijenama koji snižava cijene industrije Unije. Drugim riječima, tržište Unije relativno je nestabilno. Povoljni uvjeti na svjetskom tržištu za AN koji su prevladavali tijekom razmatranog razdoblja imali su važnu ulogu u zadržavanju cijena na visokoj razini, a antidampinške mjere koje su se primjenjivale smanjile su mogućnost poremećaja cijena na tržištu Unije. Tijekom navedenog razdoblja postojala je tijesna ravnoteža između ponude i potražnje, što je dovelo do viših cijena svih dušičnih gnojiva, koja su potrošni proizvodi. AN je također potrošni proizvod na čiju cijenu utječu brojni čimbenici, poput cijene plina, koji ima značajan utjecaj na ponudu zato što je isti najvažniji element troška, vremenskih uvjeta, razina zaliha usjeva i žita, koji zajednički dovode do smanjene ili povećane potražnje za gnojivima.
(83)
Posebno u vezi s tržištem Unije, može se očekivati da će se potražnja za AN-om blago povećati u odnosu na razine utvrđene u RRIP-u. S obzirom da cijene koje su odredili ukrajinski proizvođači izvoznici koji surađuju značajno snižavaju cijene industrije Unije, vjerojatno povećanje obujma uvoza iz Ukrajine prisilio bi industriju Unije da značajno snizi cijene, a time i dobit, ili da izgubi značajan tržišni udio, a time i prihod, ili oboje. Uspješni postupak restrukturiranja industrije Unije mogao bi vjerojatno samo dijelom kompenzirati taj vjerojatni pad cijena i cijeli postupak oporavka bio bi ugrožen. Stoga je vjerojatno da će pogoršanje ukupnog gospodarskog stanja Unije biti posljedica stavljanja mjera izvan snage.
4. Zaključci o vjerojatnosti ponavljanja štete
(84)
Gornje činjenice i razmatranja doveli su do zaključka da bi se, ako se dopusti da trenutačne mjere prestanu vrijediti, izvoz iz dotične zemlje vjerojatno pojavio u značajnom obujmu i po dampinškim cijenama koje bi snizile cijene industrije Unije. To bi najvjerojatnije dovelo do silaznog kretanja za cijene na tržištu s očekivanim negativnim utjecajem na gospodarsko stanje industrije Unije. To bi posebno otežalo financijski oporavak koji je postignut u razmatranom razdoblju, što bi dovelo do ponavljanja štete.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(85)
Ispitano je postoje li utemeljeni razlozi koji bi doveli do zaključka da obnavljanje antidampinških mjera na snazi nije u interesu Unije. U tu svrhu i u skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, učinak obnavljanja mjera na sve stranke uključene u ovaj postupak i posljedice isteka mjera smatrali su se osnovnom svih dostavljenih dokaza.
(86)
Kako bi se ocijenio učinak mogućeg zadržavanja mjera, sve zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove prema članku 21. stavku 2. Osnovne uredbe.
(87)
Treba podsjetiti da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije suprotno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja važećih antidampinških mjera na dotične stranke.
2. Interes industrije Unije
(88)
Dokazano je da je industrija Unije strukturno održiva industrija. To je potvrđeno pozitivnim razvojem njezinog gospodarskog stanja nakon uvođenja antidampinških mjera u 2001.Točnije, industrija Unije značajno je povećala svoju dobit između 2005. i RRIP-a te se uspješno restrukturirala.
(89)
Stoga se može razumno očekivati da će industrija Unije nastaviti imati koristi od trenutačnih mjera i da će se u potpunosti oporaviti održavajući i stabilizirajući svoju profitabilnost. Ako se mjere ne bi zadržale, vjerojatno je da će doći do povećanog uvoza po dampinškim cijenama iz dotične zemlje, što bi prouzročilo štetu industriji Unije izvršavanjem pritiska na sniženje prodajnih cijena, što će negativno utjecati na njezino trenutačno pozitivno financijsko stanje.
3. Interes uvoznikâ
(90)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., ni jedan uvoznik nije izrazio spremnost da bude uključen u uzorak te da dostavi osnovne podatke koje zahtjeva obrazac za odabir uzoraka. Podsjeća se da je u prethodnim ispitnim postupcima utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera ne bi bio značajan zato što se, u pravilu, uvoznici ne bave samo AN-om, nego u značajnoj mjeri i drugim gnojivima. Ukidanje antidampinških mjera na druga gnojiva može samo još dodatno podržati prethodno navedeno. U tom kontekstu, antidampinške mjere na uvoz uree podrijetlom iz Rusije ukinute su u kolovozu 2007. te iz Bjelarusa, Hrvatske, Libije i Ukrajine u ožujku 2008. (13). Međutim, u izostanku suradnje uvoznika, a time i bilo kakvih dokaza iz kojih se može nešto zaključiti, a koji bi omogućili procjenu negativnih posljedica, zaključeno je da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
(91)
Nema dostupnih pouzdanih podataka koji bi ukazivali na to da će zadržavanja mjera imati značajan negativni učinak na uvoznike ili trgovce.
4. Interes korisnikâ
(92)
Korisnici AN-a u Uniji su poljoprivrednici. U početnom ispitnom postupku zaključeno je da je, s obzirom na mali učinak AN-a na aktivnosti poljoprivrednika, malo vjerojatno da će povećanje navedenih troškova imati značajan štetni učinak na njih.
(93)
U ovom postupku dva su udruženja poljoprivrednika dostavila komentare zagovarajući prekid mjera. Uglavnom su tvrdili da je reforma Zajedničke poljoprivredne politike iz 2003. smanjila primjenu mehanizama tržišne intervencije i prekinula vezu između potpore Unije i proizvodnje. Posljedično je taj proces liberalizacije prisilio poljoprivrednike iz Unije da posluju prema uvjetima svjetskog tržišta. Samo slobodan izbor dobavljača AN-a može spriječiti značajan rast cijena poljoprivrednih proizvoda.
(94)
Međutim, moguć nastavak trenutačnih antidampinških mjera neće spriječiti korisnike da slobodno biraju svoje dobavljače AN-a, ali će zadržati ravnopravne tržišne uvjete na tržištu Unije gdje će doći do unapređenja učinkovitog tržišnog natjecanja. Stoga, na temelju gore navedenog može se zaključiti da nastavak antidampinških mjera protiv Ukrajine neće imati značajne štetne učinke na korisnike dotičnog proizvoda.
5. Zaključak o interesu Unije
(95)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(96)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te obavijesti također im je odobreno razdoblje za iznošenje prigovora. Komentari su propisno uzeti u obzir, ako je to bilo opravdano.
(97)
Iz gore navedenoga slijedi da se, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz AN-a iz Ukrajine trebaju zadržati. Napominje se da se te mjere sastoje od specifičnih pristojba.
(98)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 28., ukrajinske uvozne cijene prirodnog plina pokazuju usklađenost s cijenama plina koje su prevladavale na tržištu Unije u zadnjem tromjesečju RRIP-a. Stoga, na moguće štetne učinke dampinga može utjecati učinak povećanja troškova proizvodnje na izvozne cijene uzorkovanog rastom domaćih cijena plina u slučaju da se pokaže da su potonje trajne prirode. Stoga se smatra razboritim ograničiti zadržavanje mjera na dvije godine.
(99)
Preuzimanja obveza u vezi cijene koje je Komisija prihvatila Odlukom 2008/577/EZ (14) ostaju na snazi,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz krutih gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 91, podrijetlom iz Ukrajine.
2. Stopa ove antidampinške pristojbe utvrđuje se u fiksnom iznosu eura po toni kako je niže prikazano:
Opis proizvoda
Oznaka KN
Oznaka TARIC
Iznos pristojbe
(eura po toni)
Amonijev nitrat koji nije u vodenim otopinama
3102 30 90
-
33,25
Mješavine amonijevog nitrata s kalcijevim karbonatom ili drugim anorganskim tvarima koje nisu za gnojenje, s masenim udjelom dušika većim od 28 %
3102 40 90
-
33,25
Dvojne soli i smjese amonijevog sulfata i amonijevog nitrata Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %
3102 29 00
10
33,25
Dvojne soli i smjese kalcijevog nitrata i amonijevog nitrata - Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %
3102 60 00
10
33,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 %
3102 90 00
10
33,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % bez udjela fosfora i kalija
3105 10 00
10
33,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %
3105 10 00
20
32,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 3 % ili više, ali manje od 6 %
3105 10 00
30
31,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 6 % ili više, ali manje od 9 %
3105 10 00
40
30,26
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 9 % ili više, ali koji ne prelazi 12 %
3105 10 00
50
29,26
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i/ili masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %
3105 20 10
30
32,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 3 % ili više, ali manje od 6 %
3105 20 10
40
31,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 6 % ili više, ali manje od 9 %
3105 20 10
50
30,26
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 9 % ili više, ali koji ne prelazi 12 %
3105 20 10
60
29,26
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %
3105 51 00
10
32,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 3 % ili više, ali manje od 6 %
3105 51 00
20
31,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 6 % ili više, ali manje od 9 %
3105 51 00
30
30,26
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 9 % ili više, ali koji ne prelazi 10,40 %
3105 51 00
40
29,79
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 manjim od 3 %
3105 59 00
10
32,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 3 % ili više, ali manje od 6 %
3105 59 00
20
31,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 6 % ili više, ali manje od 9 %
3105 59 00
30
30,26
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom fosfora izraženog kao P2O5 od 9 % ili više, ali koji ne prelazi 10,40 %
3105 59 00
40
29,79
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O manjim od 3 %
3105 90 91
30
32,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 3 % ili više, ali manje od 6 %
3105 90 91
40
31,25
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 6 % ili više, ali manje od 9 %
3105 90 91
50
30,26
Kruta gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % i masenim udjelom kalija izraženog kao K2O od 9 % ili više, ali koji ne prelazi 12 %
3105 90 91
60
29,26
3. U slučajevima kada je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je, stoga, cijena koja je stvarno plaćena ili se treba platiti razdijeljena pri utvrđivanju carinske vrijednosti prema članku 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 (15), iznos antidampinške pristojbe, izračunan na temelju gore utvrđenog iznosa, smanjuje se za postotak koji odgovara razdjeljivanju cijene koja je stvarno plaćena ili se treba platiti.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Neovisno o članku 1., konačna antidampinška pristojba ne primjenjuje se na uvoz pušten u slobodan promet u skladu s naknadnim stavcima ovog članka.
2. Uvoz krutih gnojiva s masenim udjelom amonijevog nitrata većim od 80 % podrijetlom iz Ukrajine obuhvaćenih oznakama KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 i ex 3105 90 91 za puštanje u slobodni promet koji fakturira proizvođač izvoznik od kojeg je Komisija prihvatila preuzimanje obveze i čije je ime navedeno u Odluci Komisije 2008/577/EZ, s izmjenama, izuzima se od antidampinške pristojbe uvedene člankom 1., pod uvjetom da:
-
da je proizveden, otpremljen i izravno fakturiran prvom nezavisnom kupcu u Uniji, i
-
da je takav uvoz popraćen računom na temelju obveze, odnosno računom koji sadrži najmanje elemente te izjavu propisane u Prilogu ovoj Uredbi, i
-
da roba koja koje prijavljena i predočena carini točno odgovara opisu na računu na temelju obveze.
3. Carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja izjave za puštanje u slobodni promet:
-
kad god se utvrdi, u pogledu uvoza opisanog u stavku 2., da jedan ili više uvjeta navedenih u tom stavku nije ispunjeno, ili
-
kad Komisija prema članku 8. stavku 9. Osnovne uredbe povuče svoju odluku o prihvaćanju preuzete obveze Uredbom ili Odlukom koja se odnosi na konkretne poslove i izjavi da su odgovarajući računi na temelju obveze nevaljani.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Ostaje na snazi tijekom razdoblja od dvije godine.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 14. lipnja 2010.