RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1331/2011
af 14. december 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 627/2011 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 16. august 2010 (»klagen«) af Defence Committee of the Seamless Stainless Steel Tubes Industry of the European Union (»Defence Committee«) på vegne af to grupper af EU-producenter (»klagerne«), der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af visse sømløse rør af rustfrit stål.
(3)
Der mindes om, at dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. juli 2009 til den 30. juni 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«) som omhandlet i betragtning 14 i forordningen om midlertidig told. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige foranstaltninger (»foreløbig fremlæggelse af oplysninger«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
(5)
Med hensyn til de tre anmodninger om individuel undersøgelse er det blevet endelig besluttet, at de ikke kan efterkommes, da de ville gøre undersøgelsen urimeligt byrdefuld og hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen. Som nævnt i betragtning 6 i forordningen om midlertidig told udtog Kommissionen en repræsentativ stikprøve, som tegner sig for 25 % af den samlede import, der er registreret i Eurostat i UP, og over 38 % af de samarbejdsvillige eksportørers samlede eksport i UP. Som anført i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told er to ud af de tre stikprøveudvalgte eksporterende producenter store grupper. Gruppernes størrelse udgjorde en særlig belastning for nærværende undersøgelse både med hensyn til undersøgelsesindsatsen og analysen. Det var under disse omstændigheder ikke muligt at efterkomme anmodningerne om individuel undersøgelse fra yderligere eksporterende producenter.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(6)
Det skal erindres, at den pågældende vare, jf. betragtning 15 i forordningen om midlertidig told, er sømløse rør af rustfrit stål (undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer), med oprindelse i Kina, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00 (»den pågældende vare«).
(7)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til den pågældende vare efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger, bekræftes betragtning 15 til 19 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Samme vare
(8)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes betragtning 20 i forordningen om midlertidig told hermed.
D. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(9)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger anfægtede et antal parter nogle af konklusionerne i forbindelse med afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling, jf. betragtning 21-43 i forordningen om midlertidig told.
(10)
En part hævdede, at Kommissionen ikke fremlagde prisforskellen på råmaterialer mellem EU-markedet og det kinesiske marked. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at forskellen i nominelle priser mellem Unionens, USA's og Kinas priser på råmaterialer både fremlægges i forbindelse med den markedsøkonomiske behandling og i forordningen om midlertidig told. Som fastslået i betragtning 27 i forordningen om midlertidig told ligger denne forskel i gennemsnit og afhængigt af stålkvaliteten på omkring 30 %. Med hensyn til de informationskilder, der ligger til grund for denne sammenligning, har Kommissionen anvendt oplysninger fra samarbejdsvillige EU-producenter og eksporterende producenter i Kina. Oplysningerne er blevet krydstjekket med offentligt tilgængelige kilder (3).
(11)
Det blev endvidere hævdet, at Kommissionen ikke foretog nogen sammenligning mellem priserne på jernmalm importeret til Kina og de internationale markedspriser. En påstand i relation hertil var, at der ikke er fremlagt oplysninger om jernmalms indvirkning på priserne for de råmaterialer (billets, ingots og rundstål), som producenterne af den pågældende vare køber. Henvisningen til jernmalm i betragtning 28 i forordningen om midlertidig told tager udgangspunkt i komparative fordele som en mulig forklaring på de lave priser for billets, ingots og rundstål i Kina. Jernmalm samt nikkel og krom er vigtige udgiftsforøgende faktorer i fremstillingen af billets, ingots og rundstål af rustfrit stål. Da priserne på jernmalm, nikkel og krom imidlertid generelt følger de internationale markedspriser, kan de kun have en begrænset indvirkning på prisforskellen mellem Unionens og Kinas billets, ingots og rundstål samt i sidste ende sømløse rør af rustfrit stål. Derfor var de konklusioner, der førte til afvisningen af kriterium 1 i anmodningen om markedsøkonomisk behandling, ikke baseret på priserne på jernmalm, men på prisforskellen mellem de råmaterialer, bl.a. billets, ingots og rundstål, der indgår direkte i fremstillingen af den pågældende vare. Denne prisforskel førte sammen med den påviste statslige indgriben (eksportafgift og ingen momsrefusion) til den konklusion, at det ikke er blevet godtgjort, at kriterium 1 for at indrømme markedsøkonomisk behandling var opfyldt.
(12)
En part gentog ved flere lejligheder den samme påstand vedrørende de proceduremæssige aspekter ved afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. Påstanden vedrørte konsultationerne med det rådgivende udvalg af medlemsstater, og navnlig de oplysninger, som udvalget under den nuværende undersøgelse har fået fremsendt. Der blev redegjort for sagen i to skrivelser til parten, og den var genstand for flere udvekslinger med høringskonsulenten. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at udvekslingen af oplysninger vedrørende konsultationer med rådgivende udvalg af medlemsstater kun må videregives, hvis dette udtrykkeligt fremgår af grundforordningen, jf. grundforordningens artikel 19, stk. 5. De gældende bestemmelser giver ikke parter tilladelse til at få adgang til udvekslingerne mellem Kommissionen og medlemsstaterne.
(13)
Den samme part fremsatte en række påstande, der fortrinsvist vedrørte spørgsmålet om fordrejninger på markedet for råmaterialer. Det blev hævdet, at de billets af rustfrit stål, der blev købt på det kinesiske hjemmemarked, kun udgjorde en del af indkøbene af råmaterialer i UP. Det skal i den henseende først og fremmest bemærkes, at der i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke fastsættes nogen tærskel for den andel af indkøbte råmaterialer, der må gøres til genstand for fordrejninger. Det fremgår af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), at udgifterne til de vigtigste inputs i alt væsentligt skal afspejle markedsværdierne. Vigtigere er det dog, at Kommissionen forklarede, at fordrejningerne på det kinesiske marked for råmaterialer vedrører de vigtigste råmaterialer, der anvendes til fremstilling af sømløse rør af rustfrit stål, og ikke kun billets. De vigtigste råmaterialer, der anvendes til fremstilling af sømløse rør af rustfrit stål, er billets, ingots og rundstål af rustfrit stål, som udgør over 50 % af produktionsomkostningerne for den pågældende vare. Disse råmaterialer henhører sammen under HS-kode 7218 10 (ingots af rustfrit stål og andre ubearbejdede former for rustfrit stål). De er alle pålagt en eksportafgift på 15 %, og der ydes ikke refusion af momsen på 17 % ved eksport. Det er i den henseende, at der er konstateret fordrejninger, hvilket har ført til konklusionen om, at ingen af de kinesiske stikprøveudvalgte eksporterende producenter fra Kina opfyldte kriterium 1 for markedsøkonomisk behandling. De råmaterialer, der i den pågældende virksomhed anvendes til fremstilling af den pågældende vare, og som indkøbes på det kinesiske hjemmemarked, tegner sig for en væsentlig del, nemlig omkring 30 % af indkøbene. Det skal hertil bemærkes, at en anden stor andel importeres fra forretningsmæssigt forbundne virksomheder.
Fokuseres der specifikt på køb fra ikke-forretningsmæssigt forbundne leverandører, svarer indkøbene på hjemmemarkedet faktisk til 56 %. I modsætning til partens påstand var der derfor ikke givet en forkert fremstilling af kendsgerninger for så vidt angår afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling, hverken i kommunikationen med parten eller i konsultationerne med det rådgivende udvalg, som var orienteret om samtlige fremførte argumenter. Påstanden må derfor afvises.
(14)
En virksomhed hævdede, at afgørelsen om at afvise markedsøkonomisk behandling bør være individuel og virksomhedsspecifik i modsætning til denne sag, hvor institutionerne har udvidet de generelle konklusioner om landet til også at gælde de enkelte producenter. Dette argument kan ikke accepteres. Institutionernes analyse blev foretaget individuelt for hver stikprøveudvalgt producent. Det er korrekt, at institutionerne har draget den samme konklusion for de tre producenter, men det skyldes, at staten griber ind i producenternes beslutningsproces, som forklaret i forordningen om midlertidig told.
(15)
I betragtning af ovenstående bekræftes konklusionen om at afvise alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling, som fastslået i betragtning 21-43 i forordningen om midlertidig told.
2. Normal værdi
a) Referenceland
(16)
En part hævdede, at USA burde være brugt som referenceland. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at der i betragtning 46-48 i forordningen om midlertidig told redegøres grundigt for årsagerne til afgørelsen om ikke at bruge USA som referenceland. Da parten ikke uddybede sin påstand og ikke fremførte nogen yderligere argumenter, som kunne ændre konklusionerne med hensyn til USA som et muligt referenceland, må påstanden afvises.
(17)
Det skal samtidig understreges, at Kommissionen fortsatte sin indsats for at få et egnet referenceland til at samarbejde. Som følge af den indsats, der henvises til i betragtning 47 i forordningen om midlertidig told, kontaktede Kommissionen producenter i Brasilien, Canada, Malaysia, Mexico, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan og Ukraine. Alt i alt er 46 virksomheder blevet kontaktet, men ingen viste samarbejdsvilje.
(18)
I betragtning af ovenstående bekræftes den foreløbige konklusion om, at den normale værdi fastsættes på grundlag af de priser, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen, jf. betragtning 51 i forordningen om midlertidig told.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(19)
Som det fremgår af betragtning 49-51 i forordningen om midlertidig told, fastsættes den normale værdi på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen, for de varetyper, der kommer tættest på med samme diameter, stålkvalitet og varetype (f.eks. koldttrukne eller varmttrukne).
(20)
Parternes bemærkninger vedrørende den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen, samt bemærkninger vedrørende justeringer (f.eks. af forskelle i handelsled og kvalitetsopfattelse) er behandlet i betragtning 45 og 46 nedenfor.
(21)
En virksomhed hævdede, at den normale værdi kunne fastsættes på grundlag af prisen på ubearbejdede huljern af rustfrit stål ved import fra Unionen til USA eller fra EU-producenter til Unionen. Denne påstand er ikke blevet yderligere uddybet. Virksomheden fremførte ikke argumenter for, hvordan denne konstruktion ville være bedre egnet til fastsættelse af den normale værdi end den metode, der anvendes i forordningen om midlertidig told. Det er navnlig ikke blevet uddybet, hvorfor det ville være mere hensigtsmæssigt at fastsætte den normale værdi på grundlag af prisen for huljern i stedet for at basere den på EU-erhvervsgrenens pris for samme vare.
(22)
Det er endvidere ikke blevet uddybet, hvorfor Unionen’s eksport til USA skal tages i betragtning. Dette alternativ synes ikke at være hensigtsmæssigt, især da alle samarbejdsvillige producenter i USA er afhængige af import fra deres EU-moderselskaber, som allerede nævnt i betragtning 48 i forordningen om midlertidig told. Desuden betyder de høje forarbejdningsomkostninger i USA, som netop er årsagen til, at USA ikke betragtes som et egnet referenceland, at den foreslåede metode ikke er hensigtsmæssig, jf. betragtning 48 i forordningen om midlertidig told.
(23)
Hvad angår eksport fra USA til Unionen, er dette spørgsmål blevet behandlet i betragtning 49 i forordningen om midlertidig told. Det blev anslået, at USA's eksportpriser ville blive påvirket af de høje produktionsomkostninger, og at eksportmængderne ville blive meget begrænsede.
(24)
Den samme virksomhed foreslog at fastsætte den normale værdi på grundlag af de faktiske priser for huljern af rustfrit stål importeret af EU-producenter. Imidlertid samarbejder den EU-producent, der importerer huljern fra Indien til Unionen, som nævnt i klagen, ikke i denne undersøgelse, og ingen af de stikprøveudvalgte EU-producenter importerer huljern fra noget land uden for Unionen. Derfor kan den foreslåede metode ikke anvendes.
(25)
Med hensyn til ovenstående bekræftes fastsættelsen af den normale værdi i betragtning 49-51 i forordningen om midlertidig told.
3. Eksportpris
(26)
En part gentog sin påstand om, at ordredatoen burde betragtes som salgsdato frem for fakturadatoen for at sikre en rimelig sammenligning. Denne påstand blev fremsat under henvisning til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra j). Som den pågældende part allerede er blevet orienteret om under høringen med høringskonsulenten den 11. marts 2011, henviser denne bestemmelse specifikt til valutaomregning, dvs. den vekselkurs, der anvendes, når prissammenligningen nødvendiggør en valutaomregning. Henvisningen til datoen på indkøbsordren vedrører derfor valutaomregning inden for rammerne af en rimelig sammenligning mellem eksportpris og normal værdi og vedrører ikke omsætning og mængden af eksportsalg til Unionen under UP.
(27)
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales. Derfor bekræftes betragtning 52 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. Sammenligning
(28)
Som fastslået i betragtning 20 ovenfor er parternes bemærkninger vedrørende den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen, samt bemærkninger vedrørende justeringer (f.eks. af forskelle i handelsled og kvalitetsopfattelse) blevet behandlet i betragtning 45 og 46 nedenfor.
(29)
En part anfægtede metoden med at sammenligne eksportprisen og den normale værdi på grundlag af tre specifikke parametre (diameter, stålkvalitet og varetype (f.eks. koldttrukne eller varmttrukne)). Parten hævdede, at der burde være foretaget mere detaljerede sammenligninger, f.eks. ved også at tage højde for andre parametre, navnlig godstykkelse, længde og testning.
(30)
Kommissionens tjenestegrene indsamlede oplysninger vedrørende en række forskellige parametre, herunder længde, godstykkelse og testning.
(31)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastslås dumpingmargenen normalt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af priserne for alle eksporttransaktioner. Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 11, bør dumpingberegningerne være baseret på »alle eksporttransaktioner til Fællesskabet«, men de bør foretages »under hensyntagen til de relevante bestemmelser om en rimelig sammenligning«. Virksomheden henviste til det såkaldte varekontrolnummer og de heri indeholdte parametre. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at varekontrolnummeret er et redskab, der anvendes i undersøgelsen til at strukturere og organisere den væsentlige mængde af yderst detaljerede oplysninger, som virksomhederne fremsender. Det bidrager til at foretage en mere detaljeret analyse af forskellige produktegenskaber inden for kategorien af den pågældende vare og den samme vare. Sammenligningen var baseret på de mest relevante egenskaber for at sikre en rimelig sammenligning.
(32)
Som følge af virksomhedens påstand forklarede Kommissionen i en skrivelse, at godstykkelsen på et rør er proportional med rørets vægt og dermed indirekte omfattet af sammenligningen. Andre egenskaber, såsom testning, har kun en lille indvirkning på sammenligningen. Eksempelvis er næsten alle de pågældende varer omfattet af standardtest.
(33)
Det skal understreges, at Kommissionen i modsætning til partens påstande ikke har ladet nogen oplysninger ude af betragtning. Det er dog ikke ualmindeligt, at nogle af de parametre, der anvendes i varekontrolnummeret, er mindre væsentlige, og at nogle specifikke parametre danner et bedre sammenligningsgrundlag end andre. Der er i sammenligningen ikke set bort fra rør på grundlag af fysiske forskelle eller af andre grunde, og der er heller ikke skabt nye varetyper. Tværtimod omfattede sammenligningen alle former for salg, uanset diameter eller rørlængde.
(34)
Virksomheden hævdede yderligere, at Kommissionens fremgangsmåde forhindrede virksomheden i at fremsætte krav om justeringer for fysiske egenskaber. Denne påstand er igen blevet baseret på den kendsgerning, at Kommissionen foretog sammenligningen på grundlag af tre parametre og ikke flere og er allerede blevet behandlet ovenfor i betragtning 31 ff.
(35)
Med hensyn til sammenligningsproceduren, som samme part også gjorde indvendinger mod, skal det bemærkes, at virksomheden havde fuld lejlighed til at kommentere de foretagne beregninger i sit eget tilfælde. Nærmere oplysninger om disse beregninger blev fremlagt på dagen for offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told. Ved en skrivelse af 11. juli 2011 kommenterede virksomheden spørgsmålet om de anvendte parametre i sammenligningen og anmodede om yderligere præciseringer. Kommissionens tjenestegrene fremsendte et svar den 19. juli 2011. Virksomheden gentog herefter sine argumenter i en skrivelse af 29. juli 2011. Virksomheden var uenig i sammenligningsgrundlaget og hævdede igen, at parametre som godstykkelse, længde eller testning havde en indvirkning på prisen. Som fastslået ovenfor erkender Kommissionen, at disse parametre havde en vis indvirkning på prisen. Det blev dog anset for mere hensigtsmæssigt at basere beregningerne på de tre vigtigste parametre, da det førte til det største matchningsniveau og samtidig gjorde det muligt at finde matchende salg for alle eksporttransaktioner.
(36)
Virksomheden hævdede, at den var forhindret i at fremsætte krav om justeringer. Det argument må afvises. Det var muligt at fremsætte krav under hele proceduren, ikke mindst på tidspunktet for den foreløbige fremlæggelse af oplysninger, hvor virksomheden fik fuldt kendskab til beregningerne i detaljer.
(37)
En part hævdede, at anvendelsen af de samme produktionsomkostninger for rør med en lille og en stor diameter ikke afspejlede de faktiske omkostninger, da der var meget større omkostninger for rør med en stor diameter. Parten kom dog ikke med noget alternativ og uddybede heller ikke sin påstand. Da der ikke er foreslået nogen alternativ metode, betragtes den anvendte metode derfor som den mest hensigtsmæssige.
(38)
En virksomhed hævdede, at antallet af justeringer (den kendsgerning, at Kommissionen kun har anvendt tre parametre, justeringer af forskelle i kvalitetsopfattelse og handelsled) indikerer, at EU-producenternes varer næppe kan sammenlignes med de importerede kinesiske varer. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at institutionerne foretager justeringer, fordi de ganske enkelt er et grundlæggende element i enhver dumpingberegning. Disse justeringer er fastsat i grundforordningen og rejser således ikke tvivl om sammenligneligheden mellem den pågældende vare og den samme vare. Det høje matchningsniveau bekræfter faktisk, at den pågældende vare og den samme vare er fuldt sammenlignelige.
(39)
I betragtning af ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 53-54 i forordningen om midlertidig told hermed.
5. Dumpingmargen
(40)
En part hævdede, at dumpingmargenen burde beregnes på kvartalsbasis på grund af de store prissvingninger på nikkel. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at sammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi i dette tilfælde ikke er en sammenligning mellem priser og omkostninger, men kun mellem de vejede gennemsnitlige salgspriser (den normale værdi blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgspriser). Endvidere var stigningen i nikkelpriserne en stigning i verdensmarkedspriserne og derfor ikke et isoleret kinesisk fænomen. Stigningen påvirkede højst tre måneder af UP, mens salget af den pågældende vare fandt sted i hele UP. Desuden skal ændringer i råmaterialepriserne betragtes som en naturlig del af forretningsaktiviteter. De stigende nikkelpriser burde have den samme indvirkning på både EU-producenter og kinesiske producenter, eftersom nikkel er noteret på London Metal Exchange. Enhver forskel ville skyldes fordrejede råmaterialepriser i Kina og bør derfor ikke medtages i beregningen. Derfor må påstanden afvises, og sammenligningen baseres på de kinesiske årlige gennemsnitlige eksportpriser og de årlige gennemsnitlige EU-priser, behørigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen. Påstanden blev derfor afvist.
(41)
En kinesisk producent fremsatte en underbygget påstand om, at beregningen af justeringer i dennes individuelle dumpingberegning var ukorrekt. Kommissionen accepterede denne påstand og foretog en ny beregning, der resulterede i en dumpingmargen på 83,7 %. Bortset fra denne ændring bekræftes konklusionerne i betragtning 55-61 i forordningen om midlertidig told hermed. De reviderede dumpingmargener er som følger:
Endelig dumpingmargen
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, og som er anført i bilag I
71,5 %
Alle andre virksomheder
83,7 %
E. SKADE
1. EU-erhvervsgren
(42)
Der blev efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger ikke fremsat påstande vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen og til, hvorvidt stikprøven af EU-producenter var repræsentativ. Derfor bekræftes betragtning 62-63 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. EU-forbruget
(43)
Der blev ikke fremsat påstande vedrørende EU-forbruget. Derfor bekræftes betragtning 64-66 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Import fra det pågældende land
(44)
Der blev ikke fremsat påstande fra interesserede parter vedrørende de foreløbige konklusioner om dumpingimportens størrelse, markedsandel og prisudvikling. Derfor bekræftes betragtning 67-69 i forordningen om midlertidig told hermed.
(45)
For så vidt angår beregningen af prisunderbuddet på import fra Kina, anmodede både de kinesiske eksporterende producenter og EU-erhvervsgrenen om yderligere oplysninger vedrørende den metode til fastsættelse af visse justeringer (såsom forskelle i omkostninger efter import, i handelsled og i markedsopfattelse af kvalitet), der var blevet anvendt ved beregningen. Kommissionen har imødekommet disse anmodninger ved at fremlægge, hvordan disse justeringer blev fastsat samtidig med, at reglerne om fortrolighed blev overholdt.
(46)
Der blev som følge af kommentarerne fra en kinesisk producent foretaget en mindre rettelse i beregningen af prisunderbuddet, da justeringen for forskelle i handelsleddet i den foreløbige beregning også omfattede en del af omkostningerne efter import, som samtidig var blevet medregnet i en separat justering for forskelle i alle omkostninger efter import. Rettelsen resulterede i en ændring på mindre end ét procentpoint i underbudsmargenerne og skadestærsklen (jf. betragtning 82 og 83 nedenfor for en revision af skadestærsklen) i forhold til den midlertidige fase.
(47)
Bortset fra ovennævnte ændringer, og da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes betragtning 70-71 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(48)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger hævdede et antal kinesiske producenter, at visse indikatorer skulle udelukkes fra skadesundersøgelsen. De fastslog navnlig, at produktionen og kapacitetsudnyttelsen faldt i samme takt som EU-forbruget, og mente derfor ikke, at disse indikatorer skulle betragtes som faktorer i undersøgelsen om væsentlig skade. Der blev fremsat en lignende påstand vedrørende salget på EU-markedet, der angiveligt ligeledes faldt i samme takt som faldet i forbruget.
(49)
Det skal i denne sammenhæng for det første bemærkes, at det ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 5, er »alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på denne erhvervsgrens situation«, som skal undersøges i en undersøgelse om skade. Den mulige indvirkning af andre faktorer end dumpingimporten, der kan have forvoldt skade, behandles i kapitel F. Årsagssammenhæng, navnlig under punktet vedrørende andre faktorers indvirkning (jf. betragtning 59-69 nedenfor).
(50)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 72-89 i forordningen om midlertidig told hermed.
5. Konklusion vedrørende skade
(51)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 90-92 i forordningen om midlertidig told hermed.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Virkninger af dumpingimporten og den økonomiske afmatning
(52)
Nogle parter gentog deres påstande fra den midlertidige fase om, at det i et stort omfang er andre faktorer end dumpingimporten, der har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(53)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger påstod visse kinesiske eksporterende producenter i den forbindelse navnlig, at den faldende salgsmængde og tabet af markedsandele for en stor del skyldtes faldende efterspørgsel som følge af den økonomiske krise snarere end dumpingimporten fra Kina. De påstod endvidere, at det samme fald i priserne på kinesisk import og i EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode (med henholdsvis 9 % og 8 %) også vidnede om, at de faldende priser i EU-erhvervsgrenen udelukkende skyldtes faldende efterspørgsel snarere end virkninger af dumpingimporten.
(54)
Det skal for det første bemærkes, at det i betragtning 103-106 i forordningen om midlertidig told erkendes, at den økonomiske afmatning og det deraf følgende fald i efterspørgslen havde en negativ indvirkning på situationen i EU-erhvervsgrenen, og at det som sådan kan have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Det kan dog på ingen måde mindske de skadevoldende virkninger af den kinesiske dumpingimport til lave priser, der i betydeligt omfang har kunnet forøge sin andel på EU-markedet i den betragtede periode.
(55)
Som forklaret i betragtning 104 og 105 i forordningen om midlertidig told er virkningerne af dumpingimporten faktisk endnu mere skadelige i en periode med faldende efterspørgsel end i en årrække med hurtig vækst. Det lader til, at den kinesiske import vedvarende har underbudt EU-priserne i hele den betragtede periode. Desuden lå prisunderbuddet i UP på mellem 21 % og 32 %, og den kinesiske import udgjorde mere end 18 % af Unionens markedsandel som følge af en væsentlig fremgang på 7,9 procentpoint i den betragtede periode. Mens den kinesiske import derfor lagde et åbenbart pristryk på EU-erhvervsgrenen, hvilket forhindrede denne i at fastsætte omkostningsdækkende (for ikke at sige overskudsgivende) priser, gjorde den stigende mængde og markedsandel af denne import det samtidig umuligt for EU-erhvervsgrenen at sigte mod øget produktion, kapacitetsudnyttelse og salg, navnlig med henblik på råvarer, der hovedsagelig sælges via distributører.
(56)
For det andet ville det i dette tilfælde have fordrejet undersøgelsen at drage konklusioner udelukkende på grundlag af udvalgte skadesindikatorer, såsom salgsmængde og markedsandel eller salgspriser alene. Eksempelvis var den faldende salgsmængde og tabet af markedsandele bl.a. kombineret med et kraftigt fald i rentabilitet og skyldtes i vid udstrækning pristrykket fra dumpingimporten. Med hensyn til selve spørgsmålet om markedsandel tabte EU-erhvervsgrenen 3,6 procentpoint til fordel for den kinesiske import i den betragtede periode. Endelig kan det igen i betragtning af underbuddet og stigningen i den kinesiske import i både relative og absolutte tal på ingen måde konkluderes, at faldet i EU-producenternes priser ikke var forbundet med dumpingimportens prisniveau.
(57)
I betragtning af ovenstående bekræftes årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der er forvoldt, på grundlag af en kombination af de store mængder og det pristryk, som den kinesiske import udøvede på EU-erhvervsgrenen.
(58)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 94-96 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Andre faktorers indvirkning
(59)
For så vidt angår virkningerne af import fra andre tredjelande til Unionen, hævdede nogle kinesiske eksporterende producenter, at 1,0 procentpoint ud af EU-erhvervsgrenens tabte markedsandel på 3,6 procentpoint burde tilskrives import fra Japan og Indien. Men faktisk øgede den kinesiske import sin markedsandel på bekostning af både anden import og EU-erhvervsgrenen. Stigningen i den kinesiske markedsandel på 7,9 procentpoint kan inddeles i et tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen på 3,6 procentpoint og et tab af markedsandelen for anden import på 4,3 procentpoint.
(60)
De samme kinesiske eksporterende producenter hævdede, at gennemsnitspriserne på importen fra udvalgte tredjelande, navnlig Ukraine, Indien og USA, også var faldet kraftigt, hvilket kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Det skal dog i den sammenhæng bemærkes, at gennemsnitsimportprisen fra alle andre tredjelande end Kina samlet set voksede med 34 % i den betragtede periode. Som fastslået i betragtning 100 i forordningen om midlertidig told var gennemsnitsimportprisen fra USA betydeligt højere end priserne på EU-markedet. Som det også blev understreget i samme betragtning faldt markedsandelen for import fra Ukraine, mens USA og Indien bevarede relativt stabile markedsandele. Det kan dog ikke på grundlag af Eurostats tal for denne import konkluderes, at importen fra andre tredjelande har spillet en væsentlig rolle for forværringen af EU-erhvervsgrenens situation, og at den konstaterede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og skaden dermed skal brydes.
(61)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende konklusionerne i betragtning 97-102 i forordningen om midlertidig told, bekræftes disse konklusioner hermed.
(62)
Med hensyn til virkningerne af den økonomiske afmatning undersøges årsagerne til, hvorfor den økonomiske afmatning ikke kan betragtes som en faktor, der kan bryde årsagssammenhængen, i betragtning 52-58 ovenfor. Da ingen af de fremsatte bemærkninger viste det modsatte, bekræftes konklusionerne i betragtning 103-106 i forordningen om midlertidig told hermed.
(63)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende konklusionerne om EU-erhvervsgrenens eksportresultater i betragtning 107-108 i forordningen om midlertidig told, bekræftes disse konklusioner hermed.
(64)
Et antal kinesiske eksporterende producenter hævdede, at den stigning i enhedsproduktionsomkostningerne på 18 %, der omtales i betragtning 109 i forordningen om midlertidig told, spillede en vigtigere rolle for EU-erhvervsgrenens lavere rentabilitet end dumpingimporten, og anmodede om en mere detaljeret undersøgelse af konsekvenserne af denne stigning i enhedsomkostningerne.
(65)
Kommissionen undersøgte spørgsmålet og fandt, at stigningen i enhedsproduktionsomkostningerne kan tilskrives højere produktionsomkostninger som følge af højere råmaterialepriser samt faste omkostninger, såsom direkte arbejdskraftomkostninger, afskrivningsomkostninger, faste fremstillingsomkostninger og SA&G-omkostninger, og også det hurtige fald i produktionen.
(66)
Da de svingende råmaterialeomkostninger i vid udstrækning dækkes af EU-erhvervsgrenens prissætningsmekanisme, det såkaldte legeringstillæg, hvor priserne direkte følger noteringen af de vigtigste råmaterialer, såsom nikkel, molybdæn og krom, vil det sandsynligvis ikke have en stor indvirkning på rentabiliteten. Til gengæld havde de andre faktorer i form af utilstrækkelige produktions- og salgsmængder en direkte indvirkning på rentabilitetsniveauet. Da EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængder ville have været betydeligt større uden dumpingimporten, kan det ikke konkluderes, at stigningen i enhedsproduktionsomkostningerne i sig selv er en vigtigere årsag til skaden end dumpingimporten, da den er uløseligt forbundet med stigningen i mængden af dumpingimport.
(67)
Nogle kinesiske eksporterende producenter hævdede yderligere, at EU-erhvervsgrenens undladelse af at foretage en omstrukturering trods det faldende forbrug kan have været en vigtig årsag til den skade, der er konstateret.
(68)
Det skal i den sammenhæng for det første bemærkes, at EU-erhvervsgrenen ikke alene skulle håndtere konsekvenserne af det faldende forbrug, men også overkomme virkningerne af dumpingimporten i en periode med faldende forbrug. Undersøgelsen har dog vist, at EU-erhvervsgrenen i) opretholdt sin produktionskapacitet i forventning om krisens midlertidige karakter og en snarlig genopretning og ikke kan forventes at tilpasse sin kapacitet efter den stigende importmængde fra Kina til unormalt lave dumpingpriser, ii) fortsat udviklede sin produktpalet med fokus på specialiserede varer af højere værdi, hvor den kinesiske konkurrence er knap så fremtrædende, og iii) reducerede sin arbejdsstyrke med 8 % og de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger per arbejdstager med 2 % i den betragtede periode (ser man udelukkende på de beskæringer, der er foretaget i kriseperioden, altså mellem 2008 og UP, svarer de henholdsvis til godt 19 og 11 procentpoint). Alle disse faktorer viser, at EU-erhvervsgrenen har været yderst aktiv med at træffe foranstaltninger i et forsøg på at imødegå de negative konsekvenser af den forvoldte skade. Ovennævnte tiltag har dog vist sig at være utilstrækkelige til at modvirke de skadelige virkninger af dumpingimporten i en periode med lav efterspørgsel.
(69)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 109-110 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Konklusion om årsagssammenhæng
(70)
Ingen af de fremsatte bemærkninger fra de interesserede parter har påvist, at virkningen af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina har været af en sådan art, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der er konstateret. I betragtning af ovenstående konkluderes det, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade som defineret i grundforordningens artikel 3, stk. 6.
(71)
Konklusionerne om årsagssammenhæng i forordningen om midlertidig told, som er gengivet i betragtning 111-113 i samme forordning, bekræftes derfor hermed.
G. UNIONENS INTERESSER
(72)
På baggrund af parternes bemærkninger fortsatte Kommissionen sin analyse vedrørende Unionens interesser.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(73)
Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger eller oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenens interesser. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 116-120 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(74)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til dette punkt, bekræftes betragtning 121-123 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Brugernes interesser
(75)
Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger fremsatte en brugervirksomhed, som ikke havde været samarbejdsvillig, bemærkninger vedrørende Unionens interesser. Brugeren hævdede navnlig, at antidumpingforanstaltningerne vil have en væsentlig indvirkning på virksomheden. Virksomheden fastslog, at rør af rustfrit stål er en afgørende komponent i flere produkter på efterfølgende produktionstrin, som fremstilles af denne bruger (f.eks. varmevekslere), og at der også var et yderligere problem med forsyningssikkerheden i betragtning af de forsinkelser, virksomheden havde oplevet med hensyn til visse leverancer fra EU-producenter.
(76)
Da denne bruger dog kun erhverver 5 % af sine rør af rustfrit stål i Kina, tyder det på, at den mulige indvirkning på denne virksomhed er ret begrænset, både hvad angår omkostninger og forsyningssikkerhed.
(77)
Hvad angår de påståede omkostningsvirkninger, kunne virksomheden ikke underbygge denne påstand med faktiske data. Der skal desuden mindes om, at omkostningsvirkningerne for den ene fuldt samarbejdsvillige bruger blev betragtet som ubetydelige, både hvad angår selve virksomheden og den afdeling, som bruger rør af rustfrit stål, jf. betragtning 124-125 i forordningen om midlertidig told.
(78)
Med hensyn til det problem med forsyningssikkerhed, som brugeren kom ind på, skal det erindres, at der er mange andre tredjelande end Kina, der fortsat eksporterer rør af rustfrit stål til Unionen. Hertil kommer, at EU-erhvervsgrenen fortsat er den største leverandør af varen, og dens fortsatte eksistens er derfor afgørende også for brugerindustrien.
(79)
Selv om det i den midlertidige fase også blev overvejet, om antidumpingforanstaltningerne ville få en større indvirkning på de brugere, der anvender betydelige mængder rør af rustfrit stål importeret fra Kina til fremstilling af produkter på efterfølgende produktionstrin (jf. betragtning 126 i forordningen om midlertidig told), blev det i mangel af underbyggede påstande og nye oplysninger efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger konkluderet, at de afgørende fordele for EU-erhvervsgrenen ved indførelsen af antidumpingforanstaltninger lader til at opveje de forventede negative virkninger på sådanne brugere. Derfor bekræftes konklusionerne vedrørende brugernes interesser i betragtning 124-130 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(80)
På baggrund af ovenstående konkluderes det endeligt, at der i det store og hele ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 131-132 i forordningen om midlertidig told hermed.
H. ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(81)
Klagerne hævdede, at den målfortjeneste på 5 %, der blev fastlagt i den midlertidige fase, var uforholdsmæssigt lav, og gentog, at niveauet på 12 % ville være berettiget, idet den pågældende industri er kapitalintensiv og konstant har brug for tekniske forbedringer og opdateringer, hvilket kræver væsentlige investeringer. Klagerne hævdede, at det var nødvendigt med et sådant rentabilitetsniveau for at give tilstrækkeligt afkast og muliggøre disse investeringer. Ovenstående påstand var dog ikke på overbevisende måde underbygget med faktiske tal. Det konkluderes derfor, at en fortjenstmargen på 5 % som fastsat i den midlertidige fase, bør bibeholdes.
(82)
Hvad angår fastsættelsen af skadestærsklen, blev der ved beregningen af skadestærsklen, jf. betragtning 45 ovenfor, også taget højde for den mindre rettelse vedrørende justeringen for forskelle i handelsleddet, som påvirkede beregningen af prisunderbuddet.
(83)
Ovenstående ændring førte til en mindre revision af skadestærsklen. Som det fremgår af nedenstående tabel ligger skadestærsklen således på mellem 48,3 % og 71,9 %:
Virksomhed/virksomheder
Skadestærskel
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, og som er anført i bilag I
56,9 %
Alle andre virksomheder
71,9 %
(84)
En kinesisk eksporterende producent hævdede, at skadesmargenen som følge af den skade, som den økonomiske krise har forvoldt, bør fastsættes på grundlag af prisunderbud snarere end på unormalt lave salgspriser, og at denne metode var blevet anvendt i en række antidumpingprocedurer (4). I alle de undersøgelser, som den eksporterende producent har henvist til, var der imidlertid særlige omstændigheder vedrørende erhvervsgrenen eller den økonomiske sektor (truslen om at skabe et monopol, en væsentlig kapacitetsstigning i EU-erhvervsgrenen på et modent marked, langvarigt manglende overskud i erhvervsgrenen på verdensplan), som lå til grund for den usædvanlige anvendelse af denne specifikke metode. Det er ikke tilfældet i denne undersøgelse, eftersom den økonomiske krise har påvirket den globale økonomi som sådan og derfor ikke kan siges at være specifik for den erhvervsgren, der fremstiller sømløse rør af rustfrit stål.
2. Endelige foranstaltninger
(85)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør de endelige foranstaltninger fastsættes på grundlag af skadestærsklen, da skadestærsklen er lavere end den konstaterede dumpingmargen.
(86)
I betragtning af ovenstående fastsættes toldsatserne, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, til:
Virksomhed/virksomheder
Endelig antidumpingtold
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, og som er anført i bilag I
56,9 %
Alle andre virksomheder
71,9 %
(87)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende de pågældende virksomheder. Toldsatsen finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer, der har oprindelse i Kina og er fremstillet af de nævnte virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(88)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter fremlæggelsen for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre producenter.
(89)
Hvis der efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger sker en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og indføre en landsdækkende told.
(90)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (5) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgs- enheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(91)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for den påtænkte anbefaling af indførelsen af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af de endelige konklusioner.
(92)
Der blev taget behørigt hensyn til de interesserede parters bemærkninger. Ingen af bemærkningerne var af en sådan art, at de kunne ændre undersøgelsesresultaterne.
(93)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør den landsdækkende told ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i UP.
(94)
For at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdende virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er nævnt i bilag I til denne forordning, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en genoptagelse af undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da nævnte artikel ikke finder anvendelse, når der er blevet anvendt stikprøver.
3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(95)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen (den endelige toldsats indført ved denne forordning er højere end den midlertidige told indført ved forordningen om midlertidig told), anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af sømløse rør af rustfrit stål (undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer), som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00 (Taric-kode 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 og 7304900091), med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed/virksomheder
Endelig antidumpingtold
Taric-tillægs-kode
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Virksomheder opført i bilag I
56,9 %
Alle andre virksomheder
71,9 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af en midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 627/2011 på importen af sømløse rør af rustfrit stål (undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer), som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00, med oprindelse i Kina, opkræves endeligt.
Artikel 3
Hvis en ny eksporterende producent i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed
-
ikke eksporterede den i artikel 1, stk. 1, omhandlede vare til Unionen i UP (1. juli 2009 til 30. juni 2010)
-
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte antidumpingforanstaltninger
-
faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen efter den undersøgelsesperiode, der ligger til grund for foranstaltningerne, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen,
kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ændre artikel 1, stk. 2, ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 56,9 %.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Geneve, den 14. december 2011.
32011R1331
L 336/6
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA (EU) br. 1331/2011
od 14. prosinca 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. PRIVREMENE MJERE
(1)
Komisija je Uredbom (EZ) br. 627/2011 (2) (Privremena uredba) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK).
(2)
Postupak je pokrenut kao rezultat pritužbe koju je 16. kolovoza 2010. (pritužba) podnio Odbor za zaštitu industrije bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika Europske unije (Odbor za zaštitu) u ime dvije skupine proizvođača iz Unije (podnositelji pritužbe) koje čine većinu, u ovom slučaju više od 50 % ukupne proizvodnje Unije određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika.
(3)
Podsjeća se da je, kako je određeno u uvodnoj izjavi 14. Privremene uredbe, ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio razdoblje od 1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2010. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RIP-a (razmatrano razdoblje).
B. DALJNJI POSTUPAK
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene mjere (privremena objava), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile omogućena je rasprava. Komisija je nastavila tražiti podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.
Individualno ispitivanje
(5)
S obzirom na tri zahtjeva za individualno ispitivanje, konačno je odlučeno da se ne mogu odobriti budući da bi ispitni postupak učinila bespotrebno teškim i spriječila pravovremeni završetak ispitnog postupka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 6. Privremene uredbe, Komisija je odabrala reprezentativni uzorak koji obuhvaća 25 % ukupnog uvoza prema podacima Eurostata tijekom RIP-a i preko 38 % ukupnog obujma izvoznika koji surađuju u RIP-u. Kako je naznačeno u uvodnoj izjavi 13. Privremene uredbe, dva od tri proizvođača izvoznika u uzorku čine velike grupe. Veličina grupa predstavljala je određeni teret za ovaj ispitni postupak u smislu istraživačkih napora i analize. U tim okolnostima nije bilo moguće udovoljiti zahtjevima za individualno ispitivanje od dodatnih proizvođača izvoznika.
C. ODNOSNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Odnosni proizvod
(6)
Podsjeća se da su, kako je određeno u uvodnoj izjavi 15. Privremene uredbe, odnosni proizvod bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika (isključujući one cijevi s pričvršćenim priborom koje se koriste za dovod plinova ili tekućina prikladne za upotrebu u civilnim zrakoplovima), podrijetlom iz NRK-a, trenutačno obuhvaćene oznakama KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 i ex 7304 90 00 (odnosni proizvod).
(7)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara s obzirom na odnosni proizvod nakon privremene objave, potvrđuju se uvodne izjave od 15. do 19. Privremene uredbe.
2. Istovjetni proizvod
(8)
U izostanku bilo kakvih komentara, potvrđuje se uvodna izjava 20. Privremene uredbe.
D. DAMPING
1. Tretman tržišnog gospodarstva
(9)
Nakon privremene objave, neke stranke osporile su neke od nalaza povezanih s utvrđivanjem MET-a kako je određeno u uvodnim izjavama od 21. do 43. Privremene uredbe.
(10)
Jedna stranka tvrdila je da Komisija nije objavila razliku u cijeni sirovina između tržišta EU-a i NRK-a. S tim u vezi treba napomenuti da objava MET-a, kao i Privremena uredba, objavljuje razliku u nominalnoj cijeni između cijena sirovine EU-a, SAD-a i NRK-a. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 27. Privremene uredbe, ova razlika, u prosjeku i ovisno o razredu čelika, iznosi oko 30 %. Što se tiče izvora podataka koji su bili temelj za ovu usporedbu, Komisija je koristila podatke dostupne od proizvođača iz Unije i proizvođača izvoznika iz NRK-a koji surađuju. Ti su podaci unakrsno uspoređeni s određenim javno dostupnim izvorima (3).
(11)
Nadalje se tvrdilo da Komisija nije izvršila usporedbu cijena željezne rude uvezene u NRK i cijena na međunarodnom tržištu. Povezana tvrdnja bila je da nisu dostavljeni podaci o utjecaju željezne rude na trošak sirovine (poluga, ingot, okrugle šipke) koju su kupili proizvođači odnosnog proizvoda. Upućivanje na željeznu rudu u uvodnoj izjavi 28. Privremene uredbe učinjeno je u kontekstu komparativne prednosti kako bi se analiziralo moguće objašnjenje niskih cijena poluga, ingota i okruglih šipki u NRK-u. Željezna ruda, kao i nikal i krom glavni su pokretači troška u proizvodnji poluga, ingota i okruglih šipki od nehrđajućeg čelika. Ali, zbog činjenice da se cijene željezne rude, nikla i kroma općenito temelje na cijenama na međunarodnom tržištu, njihov utjecaj na razliku u cijeni između poluga, ingota i okruglih šipki iz EU-a i NRK-a i konačno na bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika može biti samo ograničen. Stoga se nalazi koji su doveli do odbijanja 1. kriterija zahtjeva za primjenu MET-a nisu temeljili na cijenama željezne rude nego na razlici u cijeni između sirovina, odnosno poluga, ingota i okruglih šipki koji se izravno koriste u proizvodnji odnosnog proizvoda. Ova razlika u cijeni kombinirana s utvrđenim uplitanjem države (izvozni porez i bez povrata PDV-a) dovela je do zaključka da nije pokazano da je ispunjen 1. kriterij za primjenu MET-a.
(12)
Jedna stranka je u nekoliko navrata ponovila tvrdnju povezanu s postupovnim aspektima utvrđivanja MET-a. Tvrdnja se odnosila na savjetovanja sa Savjetodavnim odborom država članica, odnosno na podatke dostavljene tom odboru tijekom ovog ispitnog postupka. Problem je objašnjen u dva pisma poslana stranci a bio je i predmetom nekoliko razmjena sa službenikom ovlaštenim za usmene rasprave. S tim u vezi treba napomenuti da, prema članku 19. stavku 5. Osnovne uredbe, razmjene podataka vezane za savjetovanja sa Savjetodavnim odborom država članica ne otkrivaju se osim kako je posebno predviđeno Osnovnom uredbom. Posljedično, važeće odredbe ne dopuštaju strankama koje primjenjuju pristup razmjenama između Komisije i država članica.
(13)
Ista stranka izrekla je određene tvrdnje vezane uglavnom za problem poremećaja na tržištu sirovina. Tvrdila je da su poluge od nehrđajućeg čelika kupljene na domaćem tržištu NRK-a predstavljale samo dio nabava sirovina tijekom RIP-a. S tim u vezi, napominje se, prvo i osnovno, da članak 2. stavak 7. točka (c) Osnovne uredbe ne utvrđuje prag za udio nabava sirovina na koji bi utjecali poremećaji. Članak 2. stavak 7. točka (c) Osnovne uredbe određuje da troškovi glavnih ulaznih materijala moraju značajno odražavati tržišne vrijednosti. Ipak, što je najvažnije, Komisija je objasnila da su se poremećaji na tržištu sirovina u NRK-u odnosili na glavne sirovine korištene u proizvodnji bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika, a ne samo poluge. Glavne sirovine korištene u proizvodnji bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika su poluge, ingoti i okrugle šipke od nehrđajućeg čelika koji predstavljaju više od 50 % troška proizvodnje odnosnog proizvoda. Te su sirovine skupno obuhvaćene oznakom HS 721 810 (ingoti i drugi primarni oblici od nehrđajućeg čelika). Sve podliježu izvoznom porezu od 15 % i ne podliježu povratu PDV-a od 17 % kad se izvoze. S tim u vezi utvrđeni su poremećaji koji vode do zaključka da proizvođači izvoznici iz NRK-a u uzorku nisu ispunili 1. kriterij procjene MET-a. Za odnosno trgovačko društvo, sirovine koje se koriste za proizvodnju odnosnog proizvoda kupljene na domaćem tržištu NRK-a čine značajan dio - oko 30 % nabava. Nadalje bi trebalo napomenuti da se drugi glavni dio uvozi od povezanih trgovačkih društava.
Ako se usredotočimo posebno na nabavu od nepovezanih dobavljača, čak 56 % je nabavljeno na domaćem tržištu. Posljedično, suprotno tvrdnji stranke, nije bilo krivog tumačenja činjenica o utvrđivanju MET-a, ni u komunikaciji s tom strankom niti u postupku savjetovanja sa Savjetodavnim odborom koji je bio obaviješten o svim dostavljenim argumentima. Stoga se zahtjev morao odbaciti.
(14)
Jedno trgovačko društvo tvrdilo je da bi odluka za odbijanje MET-a trebala biti pojedinačna i prilagođena trgovačkom društvu dok su u ovom slučaju institucije proširile opće nalaze na razini zemlje na individualne proizvođače. Taj se argument ne može prihvatiti jer su institucije provele analizu pojedinačno za svakog proizvođača u uzorku. Istina je da su institucije donijele isti zaključak o sva tri proizvođača, ali razlog tomu je činjenica što postoji uplitanje države u postupku donošenja odluke kod svakog od njih kako je objašnjeno u Privremenoj uredbi.
(15)
Uzimajući u obzir gore navedeno, potvrđuje se nalaz da se svi zahtjevi za primjenu MET-a trebaju odbiti, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama od 21. do 43. Privremene uredbe.
2. Uobičajena vrijednost
(a) Analogna zemlja
(16)
Jedna stranka je tvrdila da se SAD trebao koristiti kao analogna zemlja. S tim u vezi treba napomenuti da su razlozi za odluku o nekorištenju SAD-a kao analogne zemlje detaljno utvrđeni u uvodnim izjavama od 46. do 48. Privremene uredbe. U pogledu činjenice da stranka nije argumentirala svoju tvrdnju i da nije dala dodatne argumente koji bi mogli promijeniti nalaze o SAD-u kao mogućoj analognoj zemlji, tvrdnja se morala odbaciti.
(17)
Istodobno treba naglasiti da je Komisija nastavila ulagati napore kako bi ostvarila suradnju s odgovarajućom analognom zemljom. Uz napore iz uvodne izjave 47. Privremene uredbe, Komisija je kontaktirala proizvođače u Brazilu, Kanadi, Maleziji, Meksiku, Južnoj Africi, Južnoj Koreji, Tajvanu i Ukrajini. Ukupno je kontaktirano 46 trgovačkih društava, ali nije bilo suradnje.
(18)
Uzimajući u obzir gore navedeno, potvrđuje se privremeni zaključak da bi se uobičajena vrijednost trebala temeljiti na stvarno plaćenoj cijeni ili cijeni koju treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod, prema potrebi odgovarajuće prilagođenoj kako bi uključila razumnu dobit, kako je određeno uvodnom izjavom 51. Privremene uredbe.
(b) Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(19)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 49. do 51. Privremene uredbe, uobičajena vrijednost temelji se na stvarno plaćenoj cijeni ili cijeni koju treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod, prema potrebi odgovarajuće prilagođenoj kako bi uključila razumnu dobit, najsličnije vrste proizvoda s istim promjerom, razredom čelika i vrstom proizvoda (npr. hladnovučeni ili toplovučeni).
(20)
Komentari stranaka o stvarno plaćenoj cijeni ili cijeni koju treba platiti u Uniji kao i oni o prilagodbama (kao što je razina trgovine i percepcija kvalitete) razrađeni su u donjim uvodnim izjavama 45. i 46.
(21)
Jedno trgovačko društvo tvrdilo je da se uobičajena vrijednost mogla izračunati na temelju uvoznih cijena šupljih profila od nehrđajućeg čelika u SAD iz EU-a ili u EU proizvođača iz Unije. Navedena tvrdnja nije dalje argumentirana. Trgovačko društvo nije dalo argumente o tome kako bi taj izračun bolje odgovarao utvrđivanju uobičajene vrijednosti nego metoda koja se koristila u Privremenoj uredbi. Posebno nije argumentirano zašto bi bilo prikladnije računati uobičajenu vrijednost na temelju cijena šupljih profila, a ne temeljiti je na cijenama industrije Unije za istovjetni proizvod.
(22)
Nadalje, nije argumentirano zašto bi u obzir trebalo uzeti izvoz EU-a u SAD. Ova se alternativa ne čini prikladnom posebno u pogledu činjenice da se svi američki proizvođači koji surađuju pouzdaju u uvoz od svojih matičnih društava iz EU-a kako je već spomenuto u uvodnoj izjavi 48. Privremene uredbe. Nadalje, visok trošak obrade u SAD-u kako je navedeno u uvodnoj izjavi 48. Privremene uredbe - pravi razlog zašto se SAD smatrao neprimjerenim kao analogna zemlja - učinio bi predloženu metodu neprimjerenom.
(23)
Što se tiče izvoza iz SAD-a u EU, ovo pitanje je izričito razrađeno u uvodnoj izjavi 49. Privremene uredbe. Smatralo se da bi na izvozne cijene SAD-a negativno utjecali visoki troškovi proizvodnje i da su obujmi tog izvoza bili vrlo ograničeni.
(24)
Isto trgovačko društvo predložilo je da se uobičajena vrijednost izračuna na temelju stvarnih uvoznih cijena šupljih profila od nehrđajućeg čelika proizvođača iz Unije. Međutim, proizvođač iz EU-a koji uvozi šuplje profile iz Indije u EU, kako je spomenuto u pritužbi, ne surađuje u ovom ispitnom postupku. Niti bilo koji od proizvođača iz Unije u uzorku uvozi šuplje profile iz bilo koje zemlje izvan EU-a. Stoga se predložena metodologija ne može koristiti.
(25)
Uzimajući u obzir gore navedeno, potvrđuje se utvrđivanje uobičajene vrijednosti kako je određeno u uvodnim izjavama od 49. do 51. Privremene uredbe.
3. Izvozna cijena
(26)
Jedna stranka ponovila je svoju tvrdnju da bi se datum naloga, a ne datum izdavanja računa, trebao smatrati datumom prodaje kako bi se osigurala primjerena usporedba. Ova je tvrdnja dana uz upućivanje na članak 2. stavak 10. točku (j) Osnovne uredbe. Kako je odnosnoj stranci već objašnjeno tijekom rasprave sa službenikom ovlaštenim za usmene rasprave održane 11. ožujka 2011., odnosna odredba posebno se odnosi na konverzije valuta, odnosno tečajeve koji se primjenjuju kad usporedba cijena zahtijeva konverziju valuta. Posljedično, upućivanje na datume naloga za kupnju tiče se konverzija valuta u okviru primjerene usporedbe između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti te nije povezano s prometom i obujmom izvozne prodaje u EU tijekom RIP-a.
(27)
U svim se slučajevima odnosni proizvod izvozio nezavisnim kupcima u Uniji, te je stoga izvozna cijena bila utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba stvarno platiti. Stoga se potvrđuje uvodna izjava 52. Privremene uredbe.
4. Usporedba
(28)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 20., komentari stranaka o stvarno plaćenoj cijeni ili cijeni koju treba platiti u Uniji kao i oni o prilagodbama (kao što je razina trgovine i percepcija kvalitete) razrađeni su u donjim uvodnim izjavama 45. i 46.
(29)
Jedna stranka osporila je metodu usporedbe izvozne cijene i uobičajene vrijednosti koja se temelji na tri posebna parametra (promjeru, razredu čelika i vrsti proizvoda (npr. hladnovučeni ili toplovučeni)). Stranka je tvrdila da su se usporedbe trebale obaviti na detaljnijoj razini, odnosno uzimajući u obzir i druge parametre, posebno debljinu stjenke, duljinu i testiranje.
(30)
Službe Komisije prikupile su podatke o broju parametara uključujući duljinu, debljinu stjenke i testiranje.
(31)
Prema članku 2. stavku 11. Osnovne uredbe dampinška marža obično se utvrđuje na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom cijenom svih izvoznih transakcija. Članak 2. stavak 11. Osnovne uredbe traži da se izrada dampinškog izračuna treba temeljiti na „svim izvoznim transakcijama u Zajednicu”, ali one trebaju „ovisiti o odgovarajućim odredbama o primjerenoj usporedbi cijena”. Trgovačko društvo upućivalo je na takozvani kontrolni broj proizvoda i parametre sadržane u njemu. S tim u vezi treba napomenuti da je kontrolni broj proizvoda alat koji se koristi u ispitnom postupku za strukturiranje i organizaciju značajnih iznosa vrlo detaljnih podataka koje dostavljaju trgovačka društva. On predstavlja pomoć za provođenje detaljnije analize različitih značajki proizvoda u kategoriji odnosnog proizvoda i istovjetnog proizvoda. Usporedba se temelji na najrelevantnijim značajkama kako bi se osigurala primjerena usporedba.
(32)
Nakon zahtjeva trgovačkog društva, Komisija je objasnila u pismu da je debljina stjenke cijevi razmjerno povezana s njenom težinom te da je tako neizravno obuhvaćena usporedbom. Ostale značajke, kao što je testiranje, imaju manji učinak na usporedbu. Primjerice, skoro svi odnosni proizvodi podliježu standardnim testnim primjenama.
(33)
Treba naglasiti da, suprotno tvrdnjama te stranke, Komisija nije zanemarila podatke. Ipak, nije neuobičajeno da određeni parametri koji se koriste u kontrolnom broju proizvoda imaju manju težinu i da određeni parametri, više od drugih, čine bolji temelj za primjerenu usporedbu. Cijevi nisu zanemarivane iz usporedbe na temelju fizičkih razlika ili iz bilo kojih drugih razloga niti su stvorene nove vrste proizvoda. Suprotno tomu, u usporedbu je uključena sva prodaja, bez obzira na promjer ili duljinu cijevi.
(34)
Trgovačko društvo nadalje je tvrdilo da mu je pristup Komisije onemogućio podnijeti zahtjev za prilagodbe za fizičke značajke. Ova se tvrdnja ponovo temelji na činjenici da je Komisija provela usporedbu na temelju tri parametra, a ne više te je već razrađena u uvodnoj izjavi 31. i dalje.
(35)
Što se tiče postupovnog kuta gledanja na pitanje usporedbe, što je također postavila jedna stranka, treba napomenuti da je trgovačko društvo imalo mogućnost komentirati izračune napravljene u njegovom pojedinačnom slučaju. Sve pojedinosti tih izračuna objavljene su na dan objave Privremene uredbe. Trgovačko društvo komentiralo je pitanje parametara korištenih u usporedbi u pismu od 11. srpnja 2011. zahtijevajući daljnja pojašnjenja. Službe Komisije dale su odgovor dana 19. srpnja 2011. Trgovačko društvo je tada ponovilo svoje argumente u pismu od 29. srpnja 2011. Iako se trgovačko društvo nije složilo s na temelju za usporedbu, više puta je ponovilo svoju tvrdnju da parametri poput debljine stjenke, duljine ili testiranja utječu na cijene. Kako je gore navedeno, Komisija potvrđuje da su ti parametri imali određenog utjecaja na cijene. Međutim, utvrđeno je da je primjerenije da se izračuni temelje na tri najvažnija parametra budući da to vodi do najviše razine podudaranja i istodobno do mogućnosti pronalaženja podudarne prodaje za sve izvozne poslove.
(36)
Trgovačko društvo tvrdilo je da je bilo spriječeno predočiti zahtjeve za prilagodbu. Ovaj se argument mora odbaciti. Prilika za predstavljanje zahtjeva bilo je tijekom trajanja postupka, ali i u vrijeme objave privremenih nalaza kad se trgovačko društvo u potpunosti upoznalo sa svim pojedinostima izračuna.
(37)
Jedna je stranka tvrdila da primjena troškova proizvodnje manjih promjera na veće nije odražavala stvarne troškove, jer su troškovi za veći promjer bili mnogo veći. Ipak, stranka nije ponudila nikakvu alternativu niti je argumentirala svoju tvrdnju. Posljedično se, u pogledu činjenice da nije predstavljena alternativna metoda, korištena metoda smatra najrazumnijom.
(38)
Jedno trgovačko društvo je tvrdilo da broj prilagodbi (činjenica da je Komisija koristila tri parametra, a ne više, percepcija kvalitete i prilagodbe razine trgovine) ukazuje na to da se proizvodi Unije mogu teško usporediti s uvezenim proizvodima iz NRK-a. S tim u vezi napominje se da je sama činjenica da su institucije izvršavale prilagodbe inherentan dio bilo kojeg izračuna dampinga. Te prilagodbe predviđene su Osnovnom uredbom i stoga kao takve ne dovode u pitanje usporedivost između odnosnog proizvoda i istovjetnog proizvoda. De facto visok stupanj podudaranja potvrđuje da su odnosni proizvod i istovjetni proizvod u potpunosti usporedivi.
(39)
S obzirom na gore navedeno, potvrđuju se nalazi u uvodnim izjavama od 53. do 54. Privremene uredbe.
5. Dampinške marže
(40)
Jedna je stranka tvrdila da bi se zbog visoke fluktuacije cijena nikla dampinška marža trebala biti izračunavati svako tromjesečje. S tim u vezi napominje se da u ovom slučaju usporedba između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti nije usporedba između cijena i troškova, nego samo između ponderiranih prosječnih prodajnih cijena (uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju prodajnih cijena industrije EU-a). Nadalje, povećanje u cijenama nikla bilo je povećanje u cijenama na svjetskom tržištu i stoga nije izolirani fenomen u NRK-u. Povećanje je utjecalo na barem 3 mjeseca RIP-a, dok se prodaja odnosnog proizvoda odvijala tijekom čitavog RIP-a. Štoviše, promjene u cijenama sirovine moraju se uzeti u obzir kao uobičajen dio poslovnih djelatnosti. Sve veće cijene nikla trebale bi jednako utjecati na proizvođače iz Unije i NRK-a, budući da nikal kotira na Londonskoj burzi metala. Sve razlike postojale bi zbog poremećaja u cijenama sirovine u NRK-u i stoga se ne bi trebale uzimati u obzir u izračunu. Posljedično se zahtjev mora odbaciti a usporedba koja se temelji na godišnjim prosječnim izvoznim cijenama iz NRK-a s godišnjim prosječnim cijenama iz EU-a, mora se odgovarajuće prilagoditi kako bi se uključila razumna profitna marža. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(41)
Jedan proizvođač iz NRK-a dao je valjano argumentiranu tvrdnju da je izračun prilagodbi u njegovom pojedinačnom izračunu dampinga bio netočan. Komisija je prihvatila tu tvrdnju i provela novi izračun čime je dobila rezultat dampinške marže od 83,7 %. Izuzev ove promjene, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava od 55. do 61. Privremene uredbe. Revidirane dampinške marže su sljedeće:
Konačne dampinške marže
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
67,1 %
Pomoću uzorka ponderirani prosjek za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak i navedeni u Prilogu I.
71,5 %
Sva ostala trgovačka društva
83,7 %
E. ŠTETA
1. Industrija Unije
(42)
S obzirom na definiciju industrije Unije i reprezentativnost uzorka proizvođača iz Unije, nakon privremene objave nije primljena nijedna tvrdnja. Stoga se potvrđuju uvodne izjave 62. i 63. Privremene uredbe.
2. Potrošnja Unije
(43)
Nisu primljene tvrdnje vezane uz potrošnju Unije. Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 64. do 66. Privremene uredbe.
3. Uvoz iz odnosne zemlje
(44)
Što se tiče privremenih nalaza o obujmu, tržišnom udjelu i rastu cijena dampinškog uvoza, zainteresirane stranke nisu dostavile tvrdnje. Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 67. do 69. Privremene uredbe.
(45)
S obzirom na izračun sniženja cijena uvozom iz NRK-a, proizvođači izvoznici iz NRK-a i industrija Unije zahtijevali su dodatne podatke o metodi utvrđivanja određenih prilagodbi cijena (kao što su troškovi nakon uvoza, razina trgovine i percepcija tržišta kvalitete) koji su primijenjeni u izračunu. Komisija je ispunila te zahtjeve otkrivajući kako su utvrđene te prilagodbe cijene, istodobno osiguravajući poštivanje pravila povjerljivosti.
(46)
Nakon komentara proizvođača iz NRK-a unesen je manji ispravak u izračun sniženja cijena, budući da je u privremenom izračunu prilagodba razine trgovine uključivala i dio troškova nakon uvoza koje je istodobno pokrivala zasebna prilagodba za sve troškove nakon uvoza. Ispravak je rezultirao promjenom od manje od jednog postotnog boda u maržama sniženja i razini uklanjanja štete (za reviziju razine uklanjanja štete pogledajte donje uvodne izjave 82. i 83.) u usporedbi s privremenom fazom.
(47)
Osim gore spomenutih promjena i u izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 70. i 71. Privremene uredbe.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(48)
Nakon privremene objave neki proizvođači izvoznici iz NRK-a tvrdili su da bi određene pokazatelje trebalo isključiti iz analize štete. Posebno su naveli da su proizvodnja i iskorištenost kapaciteta pali po istoj stopi kao i potrošnja Unije, tvrdeći da se zbog toga ti pokazatelji ne bi trebali uzeti u obzir kao čimbenici u analizi materijalne štete. Slična je tvrdnja dana vezano uz pad u prodaji Unije koji se navodno dogodio također po stopi usporedivoj sa smanjenjem potrošnje.
(49)
U tom kontekstu prvo treba napomenuti da bi prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe u analizi štete trebalo ispitati „sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji imaju utjecaj na stanje u toj proizvodnji”. Što se tiče potencijalnih učinaka svih drugih čimbenika izuzev dampinškog uvoza koji su možda doprinijeli šteti, oni su razrađeni u poglavlju F. Uzročnost, posebno u točki o učincima svih čimbenika (vidjeti donje uvodne izjave od 59. do 69.).
(50)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 72. do 89. Privremene uredbe.
5. Zaključak o šteti
(51)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 90. do 92. Privremene uredbe.
F. UZROČNOST
1. Učinci dampinškog uvoza i gospodarskog pada
(52)
Neke su stranke potvrdile svoje tvrdnje dostavljene tijekom privremene faze da bi se značajan dio materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije trebao pripisati drugim čimbenicima izuzev dampinškog uvoza.
(53)
U tom kontekstu, nakon privremene objave, neki proizvođači izvoznici iz NRK-a posebno su tvrdili da se značajan dio gubitka obujma prodaje i tržišnog udjela dogodio zbog padajuće potražnje koja je posljedica gospodarske krize, a ne zbog dampinškog uvoza iz NRK-a. Nadalje su tvrdili da je usporedivi pad u cijenama uvoza iz NRK-a i industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja (za 9 % i 8 %) također označio da je razlog padajućih cijena industrije Unije bila smanjena potražnja tržišta, a ne učinak dampinškog uvoza.
(54)
Prvo bi trebalo napomenuti da se u uvodnim izjavama od 103. do 106. Privremene uredbe potvrđuje da su gospodarski pad i proizašlo smanjenje potražnje imali negativan učinak na stanje u industriji Unije te da su, kao takvi, mogli doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Te međutim ne umanjuje štetni učinak dampinškog uvoza po niskim cijenama iz NRK-a koji je značajno povećao svoj udio na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(55)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 104. i 105. Privremene uredbe, učinak dampinškog uvoza ustvari je mnogo štetniji u razdoblju padajuće potražnje nego u godinama brzog rasta. Čini se da je uvoz iz NRK-a stalno snižavao cijene Unije tijekom razmatranog razdoblja. Nadalje, u RIP-u je sniženje cijene bilo u rasponu od 21 % i 32 %, a uvoz iz NRK-a predstavljao je više od 18 % tržišnog udjela Unije, što je posljedica značajnog rasta od 7,9 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Stoga, dok je uvoz iz NRK-a vršio očit pritisak na cijene koji je spriječio industriju Unije da pokrije troškove (da se i ne spominju profitabilne cijene), istodobno su povećani obujam i tržišni udio tog uvoza također onemogućili industriji Unije da cilja na veći obujam proizvodnje, iskorištenost kapaciteta i prodaju, posebno vezano za proizvode koji su više potrošni a koji se prodaju uglavnom preko distributera.
(56)
Drugo, donošenje zaključaka samo na temelju odabranih pokazatelja štete kao što su obujam prodaje i tržišni udio, ili samo prodajne cijene, poremetilo bi analizu u ovom slučaju. Primjerice, gubici u obujmu prodaje i tržišnom udjelu se kombiniraju, između ostalog, s ozbiljnim pogoršanjem profitabilnosti a razlog je velikim dijelom pritisak na cijene dampinškog uvoza. Što se tiče posebno pitanja tržišnog udjela, industrija Unije izgubila je 3,6 postotnih bodova uvozu iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja. Konačno, ponovo s obzirom na stopu sniženja cijena i povećanja uvoza iz NRK-a u relativnom i apsolutnom smislu, nikako se ne može zaključiti da je smanjenje cijena proizvođača iz Unije bilo nepovezano s razinama cijena dampinškog uvoza.
(57)
S obzirom na gore navedeno, potvrđuje se pronađena uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i materijalne štete na temelju kombiniranog postojanja značajnog obujma i pritiska na cijene koju uvoz iz NRK-a vrši na industriju Unije.
(58)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 94. do 96. Privremene uredbe.
2. Učinci svih ostalih čimbenika
(59)
S obzirom na učinak uvoza iz ostalih trećih zemalja u Uniju, neki su proizvođači izvoznici iz NRK-a tvrdili da bi se 1,0 od 3,6 postotnih bodova gubitka tržišnog udjela industrije Unije trebao pripisati uvozu iz Japana i Indije. Međutim, zapravo je uvoz iz NRK-a povećao tržišni udio nauštrb oba druga uvoza i industrije Unije. Ovo povećanje tržišnog udjela NRK-a od 7,9 postotnih bodova može se podijeliti u gubitak od 3,6 postotnih bodova tržišnog udjela industrije Unije i gubitak od 4,3 postotna boda tržišnog udjela drugih uvoza.
(60)
Isti su proizvođači izvoznici iz NRK-a naveli da su se prosječne cijene uvoza nekih drugih odabranih trećih zemalja, posebno Ukrajine, Indije i SAD-a, također ozbiljno snizile što je moglo prouzročiti štetu industriji Unije. S tim u vezi napominje se, međutim, da se sveukupno, prosječna cijena uvoza iz svih zemalja izuzev NRK-a ustvari povećala za 34 % tijekom razmatranog razdoblja. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 100. Privremene uredbe, prosječna uvozna cijena iz SAD-a je uvelike premašila cijene na tržištu Unije. Kako je također istaknuto u istoj uvodnoj izjavi, tržišni udio uvoza iz Ukrajine se smanjio, dok su američki i indijski tržišni udjeli u osnovi ostali stabilni. Ipak, prema podacima Eurostata o tom uvozu, ne može se zaključiti da bi uvoz iz trećih zemalja igrao značajnu ulogu u pogoršanju stanja industrije Unije, time prekidajući uzročno-posljedičnu vezu utvrđenu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete.
(61)
U izostanku bilo kojih drugih komentara o nalazima određenima u uvodnim izjavama od 97. do 102. Privremene uredbe, ti se nalazi potvrđuju.
(62)
Što se tiče učinka gospodarskog pada, razlozi zašto se gospodarski pad ne može smatrati elementom prekida uzročno-posljedične veze analizirani su u gornjim uvodnim izjavama od 52. do 58. Kako nijedan dostavljeni komentar ne tvrdi suprotno, zadržavaju se nalazi određeni u uvodnim izjavama od 103. do 106. Privremene uredbe.
(63)
Što se tiče izvoznih rezultata industrije Unije, u izostanku bilo kojih drugih komentara o nalazima određenima u uvodnim izjavama 107. i 108. Privremene uredbe, ti se nalazi potvrđuju.
(64)
Niz proizvođača izvoznika iz NRK-a tvrdio je da povećanje od 18 % u jediničnom trošku proizvodnje opisano u uvodnoj izjavi 109. Privremene uredbe igra važnu ulogu u smanjenju profitabilnosti industrije Unije umjesto dampinškog uvoza te su zahtijevali detaljniju analizu učinka tog povećanja jediničnog troška.
(65)
Komisija je ispitala problem i utvrdila da se povećanje u jediničnom trošku proizvodnje može pripisati: većim troškovima proizvodnje koji su posljedica viših cijena sirovina, kao i fiksnim troškovima kao što su neposredni troškovi rada, amortizacija, režijski troškovi proizvodnje i troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi, kao i brzi pad u proizvodnji.
(66)
S obzirom na to da fluktuaciju u trošku sirovina u velikoj mjeri pokriva mehanizam određivanja cijena industrije Unije - takozvani mehanizam „dodatne naknade za slitine” izravno povezuje cijene s kvotom najvažnijih sirovina kao što je nikal, molibden i krom - nije vjerojatno da je njegov učinak na profitabilnost značajan. Ipak, ostali elementi, povezani s nedovoljnom proizvodnjom ili obujmom prodaje, imali su izravni učinak na razine profitabilnosti. Budući da bi obujam proizvodnje i prodaje industrije Unije bio značajno veći u izostanku dampinškog uvoza, ne može se zaključiti da je povećanje u jediničnom trošku proizvodnje samo po sebi glavni čimbenik koji vodi do štete umjesto dampinškog uvoza, jer je on neizostavno povezan s povećanim obujmom dampinškog uvoza.
(67)
Neki proizvođači izvoznici iz NRK-a također su tvrdili da je neuspjeh industrije Unije da se restrukturira unatoč smanjenoj potrošnji mogao biti važan čimbenik koji je doveo do utvrđene štete.
(68)
S tim u vezi trebalo bi prvo napomenuti da se industrija Unije morala nositi ne samo s učinkom smanjene potrošnje nego i s učinkom dampinškog uvoza u razdoblju smanjene potrošnje. Ipak, ispitni postupak je pokazao da je industrija Unije i. zadržala svoj proizvodni kapacitet očekujući krizu privremene naravi i budući oporavak i od nje se ne može očekivati da prilagodi kapacitet zbog povećanog obujma uvoza iz NRK-a po neuobičajeno niskim, dampinškim cijenama, ii. stalno razvijala svoju ponudu proizvoda fokusirajući se na specijalizirane proizvode veće vrijednosti kod kojih je konkurencija NRK-a manje izražena i iii. smanjila svoju radnu snagu za 8 % i smanjila prosječni trošak rada po zaposleniku za 2 % u razmatranom razdoblju (ako se ova smanjenja gledaju samo u razdoblju krize, odnosno između 2008. i RIP-a, iznose čak 19 i 11 postotnih bodova. Svi ti elementi pokazuju da je industrija Unije bila vrlo aktivna u poduzimanju mjera pokušavajući odgovoriti na negativne učinke koji su proizlazili iz pretrpljene štete. Međutim, pokazalo se da gornji koraci nisu dostatni za sprječavanje štetnih učinaka dampinškog uvoza u razdoblju slabe potražnje.
(69)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 109. i 110. Privremene uredbe.
3. Zaključak o uzročnosti
(70)
Nijedan od argumenata koji su predale zainteresirane stranke nije pokazao da je utjecaj drugih čimbenika osim dampinškog uvoza iz NRK-a bio takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i utvrđene materijalne štete. S obzirom na gore navedeno zaključuje se da je dampinški uvoz iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
(71)
Stoga se potvrđuju se zaključci o uzročnosti u Privremenoj uredbi, kako je sažeto u njenim uvodnim izjavama od 111. do 113.
G. INTERES UNIJE
(72)
U pogledu komentara stranaka, Komisija je nastavila svoju analizu koja se odnosi na interes Unije.
1. Interes industrije Unije
(73)
Što se tiče interesa industrije Unije, nisu primljeni dodatni komentari ili podaci. Stoga se potvrđuju nalazi iz uvodnih izjava od 116. do 120. Privremene uredbe.
2. Interes nepovezanih uvoznika u Uniji
(74)
U nedostatku bilo kakvih komentara o ovoj stvari, potvrđuju se uvodne izjave od 121. do 123 Privremene uredbe.
3. Interes korisnikâ
(75)
Nakon uvođenja privremenih mjera, trgovačko društvo korisnik koje nije surađivalo dostavilo je komentare o interesu Unije. Korisnik je posebno tvrdio da će učinak antidampinških mjera na trgovačko društvo biti značajan. Naveo je da su cijevi od nehrđajućeg čelika kritička komponenta za nekoliko proizvoda na kraju proizvodnog lanca uključujući one koje proizvodi taj korisnik (npr. izmjenjivači topline), te da postoji dodatna zabrinutost za osiguranje opskrbe u pogledu kašnjenja koje je trgovačko društvo doživjelo s obzirom na određene isporuke koje su obavljali proizvođači iz Unije.
(76)
Međutim, uzimajući u obzir da ovaj korisnik kupuje samo 5 % svojih cijevi od nehrđajućeg čelika iz Kine, mogući učinak na ovo trgovačko društvo izgleda ograničen, u smislu troškova i osiguranja opskrbe.
(77)
Što se tiče posebno navodnog učinka na trošak, trgovačko društvo nije dokazalo ovu tvrdnju sa stvarnim podacima. Nadalje, podsjeća se da se, kako je određeno u uvodnim izjavama 124. i 125. Privremene uredbe, učinak troška na jedinog korisnika koji u potpunosti surađuje smatrao beznačajnim, s obzirom na cijelo trgovačko društvo i njegov odjel koji koristi cijevi od nehrđajućeg čelika.
(78)
Što se tiče pitanja osiguranja opskrbe koje je korisnik postavio, trebalo bi podsjetiti da postoji velik broj trećih zemalja izuzev NRK-a koje nastavljaju uvoziti cijevi od nehrđajućeg čelika u Uniju. Nadalje, budući da industrija Unije ostaje najvažniji dobavljač proizvoda, njihovo stalno postojanje kritično je i za industriju korisnika.
(79)
Iako se u privremenoj fazi također smatralo da antidampinške mjere mogu imati ozbiljniji učinak na one korisnike koji koriste značajne količine cijevi od nehrđajućeg čelika uvezene iz NRK-a za proizvodnju svojih proizvoda na kraju proizvodnog lanca (pogledajte uvodnu izjavu 126. Privremene uredbe), u pogledu izostanka dokazanih tvrdnji ili novih podataka nakon privremene objave, može se zaključiti da se čini da je osnovna korist industrije Unije od uvođenja antidampinških mjera poništila negativne učinke na takve korisnike. Stoga se potvrđuju nalazi s obzirom na interes korisnika iz uvodnih izjava od 124. do 130. Privremene uredbe.
4. Zaključak o interesu Unije
(80)
Na temelju gore navedenog, konačno je zaključeno da u cjelini ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja konačnih antidampinških pristojba na uvoz odnosnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a. Stoga se potvrđuju zaključci iz uvodnih izjava 131. i 132. Privremene uredbe.
H. KONAČNE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(81)
Podnositelji pritužbe tvrdili su da je ciljna dobit od 5 %, kako je utvrđena u privremenoj fazi, bila pretjerano mala i ponovili su stajalište da bi razina od 12 % bila opravdana s obzirom na činjenicu da je ova industrija kapitalno intenzivna i da zahtijeva trajna tehnička poboljšanja i ažuriranja inovacija, a posljedično značajna ulaganja. Podnositelji pritužbe tvrdili su da bi trebala biti potrebna takva razina profitabilnosti da generira dovoljan povrat kapitala i omogući ta ulaganja. Međutim, gornja tvrdnja nije bila uvjerljivo dokazana stvarnim podacima. Stoga se zaključuje da se treba zadržati profitna marža od 5 % utvrđena u privremenoj fazi.
(82)
Što se tiče utvrđivanja razine uklanjanja štete, kako je već navedenoj u gornjoj uvodnoj izjavi 45., mali ispravak vezan uz prilagodbu cijene za razinu trgovine koja je utjecala na izračun sniženja cijene također se primijenio na izračun razine uklanjanja štete.
(83)
Gornja promjena dovela je do manje revizije razine uklanjanja štete. Kao rezultat toga, razina uklanjanja štete je u rasponu od 48,3 % i 71,9 %, kako je prikazano u donjoj tablici:
Trgovačko društvo/trgovačka društva
Razina uklanjanja štete
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
48,6 %
Pomoću uzorka ponderirani prosjek za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak i navedeni u Prilogu I.
56,9 %
Sva ostala trgovačka društva
71,9 %
(84)
Jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a tvrdio je da bi se zbog štete prouzročene gospodarskom krizom marža štete trebala temeljiti na sniženju cijene, a ne na prodaji ispod cijene, tvrdeći da se ova metoda koristila u nizu antidampinških postupaka (4). Međutim, u svim ispitnim postupcima koje je citirao proizvođač izvoznik, postojali su određeni razlozi u vezi s industrijom ili gospodarskim sektorom (kao što je prijetnja stvaranja monopola, značajno povećanje kapaciteta industrije Unije na zrelom tržištu, dugoročni izostanak dobiti industrije na svjetskoj razini) koji su podržavali iznimnu primjenu ove određene metodologije. U ovom ispitnom postupku to nije slučaj, budući da je gospodarska kriza utjecala na svjetsko gospodarstvo kao takvo, pa se stoga ne može smatrati specifičnim za industriju koja proizvodi bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika.
2. Konačne mjere
(85)
S obzirom na donesene zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, treba uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na odnosni proizvod na razini nižoj od utvrđene dampinške marže i marže štete, u skladu s pravilom niže pristojbe. U tom slučaju, budući da su razine uklanjanja štete niže nego utvrđene dampinške marže, konačne mjere trebale bi se temeljiti na razinama uklanjanja štete.
(86)
Na temelju gore navedenog, stope pristojbe, izražene kao postotak cijene CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo/trgovačka društva
Stopa konačne antidampinške pristojbe
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
48,6 %
Pomoću uzorka ponderirani prosjek za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak i navedeni u Prilogu I.
56,9 %
Sva ostala trgovačka društva
71,9 %
(87)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu odnosnih trgovačkih društava. Te carinske stope (nasuprot carinama na razini zemlje koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuju na uvoz proizvoda podrijetlom iz NRK-a koje su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(88)
Kako bi se rizik izbjegavanja mjera sveo na najmanju moguću mjeru zbog velike razlike u stopama pristojba, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena antidampinških pristojba. Navedene se posebne mjere sastoje od dostavljanja carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. ove Uredbe. Uvoz koji ne prati takav račun podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve ostale izvoznike.
(89)
Dođe li do značajnog povećanja obujma izvoza koji ostvaruje trgovačko društvo koje ima koristi od nižih individualnih stopa pristojba nakon uvođenja odnosnih mjera, može se smatrati da takav porast obujma predstavlja promjenu strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. Osnovne uredbe. U takvim okolnostima, i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. Taj ispitni postupak može, između ostalog, ispitivati potrebu za ukidanjem individualnih stopa pristojbe te posljedično uvođenje pristojbe na cijelom području zemlje.
(90)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (5) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne stope pristojba.
(91)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz NRK-a. Nakon konačne objave također im je dano razdoblje za ulaganje prigovora.
(92)
Komentari koje su zainteresirane stranke dostavile odgovarajuće su razmotreni. Nijedan komentar nije mogao promijeniti nalaze ispitnog postupka.
(93)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina pristojbe na cijelom području zemlje ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(94)
Kako bi se osigurao jednak tretman novim izvoznicima i trgovačkim društvima koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, i koji su navedeni u Prilogu I. ovoj Uredbi, trebalo bi propisati ponderiranu prosječnu pristojbu uvedenu za potonja trgovačka društva, koju treba primijeniti na nove izvoznike koji bi u suprotnom imali pravo na reviziju prema članku 11. stavku 4. Osnovne uredbe jer se taj članak ne primjenjuje kada se koristio odabir uzoraka.
3. Konačna naplata privremenih pristojba
(95)
U pogledu visine utvrđenih dampinških marži i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije (konačna pristojba uvedena ovom Uredbom viša je od privremene pristojbe uvedene privremenom Uredbom), smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom uvedenom privremenom Uredbom,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika ((isključujući one cijevi s pričvršćenim priborom koje se koriste za dovod plinova ili tekućina prikladne za upotrebu u civilnim zrakoplovima), trenutačno obuhvaćenim oznakama KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 i ex 7304 90 00 (oznake TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 i 7304900091) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK).
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo/trgovačka društva
Stopa konačne antidampinške pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
48,6 %
B119
Pomoću uzorka ponderirani prosjek za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak i navedeni u Prilogu I.
56,9 %
Sva ostala trgovačka društva
71,9 %
B999
3. Primjena pojedinačnih stopa pristojba navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 627/2011 na uvoz bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika (isključujući one cijevi s pričvršćenim priborom koje se koriste za dovod plinova ili tekućina prikladne za upotrebu u civilnim zrakoplovima), trenutačno obuhvaćenim oznakama KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 i ex 7304 90 00 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK), konačno se naplaćuju.
Članak 3.
Ako novi proizvođač izvoznik iz NRK-a Komisiji dostavi dostatni dokaz da:
-
nije uvozio u Uniju proizvod opisan u članku 1. stavku 1. tijekom razdoblja ispitnog postupka (1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2010.),
-
nije povezan ni sa jednim od izvoznika ili proizvođača u NRK-u koji podliježu mjerama uvedenima ovom Uredbom,
-
je uistinu u Uniju izvozio odnosni proizvod nakon razdoblja ispitnog postupka na kojem se temelje mjere ili da je sklopio neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine u Uniju,
Vijeće može, djelujući običnom većinom na prijedlog Komisije, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, izmijeniti članak 1. stavak 2. i dodati novog proizvođača izvoznika k trgovačkim društvima koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak te stoga podliježu ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe od 56,9 %.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Ženevi 14. prosinca 2011.