KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1043/2011
af 19. oktober 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af oxalsyre med oprindelse i Indien og Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Den 26. januar 2011 bekendtgjorde Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) ved en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2), at den havde indledt en antidumpingprocedure vedrørende EU's import af oxalsyre med oprindelse i Indien og Folkerepublikken Kina (»Kina«) eller (»de pågældende lande«).
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage, som CEFIC (European Chemical Industry Council) indgav den 13. december 2010 på vegne af Oxaquim S.A. (»klageren«), der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede produktion af oxalsyre i EU. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der var tale om dumping af den omhandlede vare, og at dette forvoldte væsentlig skade, hvilket blev betragtet som en tilstrækkelig begrundelse for indledning af en procedure.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, eksporterende producenter og de pågældende landes repræsentanter, importører, brugere og sammenslutninger, som den vidste var berørt, om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede om en høring og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i de pågældende lande nævnte indledningsmeddelelsen stikprøveudtagning som en mulighed for at fastsætte dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at Kommissionen kunne afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og for at den i givet fald kunne tage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i de pågældende lande anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og, som anført i indledningsmeddelelsen, at fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den omhandlede vare i perioden 1. januar 2010 - 31. december 2010. Fire indiske virksomheder, hvoraf den ene meddelte, at den ikke havde nogen omsætning i EU, og tre virksomhedskoncerner i Kina besvarede henvendelsen om stikprøveudtagning. I betragtning af det begrænsede antal samarbejdsvillige virksomheder eller virksomhedskoncerner blev stikprøveudtagning ikke anset for nødvendig for hverken Indien eller Kina, og alle parter blev underrettet om, at der ikke ville blive taget stikprøver.
(5)
En virksomhedskoncern i Kina besluttede på et tidligt stadium, at den ikke ville samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen. Desuden nægtede en indisk virksomhed Kommissionen adgang til at foretage et kontrolbesøg i dens produktionsanlæg. Den blev derfor anset for ikke at være samarbejdsvillig som omhandlet i grundforordningens artikel 18, stk. 1, og underrettet om de mulige følger deraf.
(6)
For at give de eksporterende producenter i Kina mulighed for at anmode om markedsøkonomisk eller individuel behandling, fremsendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og til de kinesiske myndigheder inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. En kinesisk virksomhedskoncern ansøgte om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), subsidiært individuel behandling, mens en anden virksomhedskoncern kun anmmodede om individuel behandling.
(7)
Der blev fremsendt spørgeskemaer til alle parter, som Kommissionen vidste var berørt. Den modtog svar fra tre virksomheder i Indien og fra to virksomhedskoncerner i Kina og fra klageren. Den anden EU-producent var ikke samarbejdsvillig. Kommissionen modtog også besvarelser på spørgeskemaerne fra tre brugere og otte importører og aflagde besøg hos alle brugerne og fire af importørerne.
(8)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for en foreløbig konstatering af dumping og fastlæggelse af den deraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Oxaquim S.A. (Spanien)
b)
Brugere
-
OMG Kokkola (Finland)
-
P.A.G. Srl (Italien)
-
Udenforstående bruger, som anmodede om ikke at få sin identitet oplyst
c)
Importører
-
Brenntag BV (Nederlandene)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polen)
-
Norkem Limited (Det Forenede Kongerige)
-
Geratech Marketing (Belgien)
d)
Eksporterende producenter i Indien
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Eksporterende producenter i Kina
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd og Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (»Shandong Fengyuan Group«)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd og Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (»Shanxi Reliance Group«)
1.3. Undersøgelsesperiode
(9)
Undersøgelsen af dumping og den deraf følgende skade omfatter perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2010 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser, som var relevante for vurderingen af skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2007 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. DEN OMHANDLEDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den omhandlede vare
(10)
Den omhandlede vare er oxalsyre i form af dihydrat (CUS-nummer 0028635-1 og CAS-nummer 6153-56-6) eller i vandfri form (CUS-nummer 0021238-4 og CAS-nummer 144-62-7) eller i vandig opløsning, som for øjeblikket falder ind under KN-kode ex 2917 11 00, og som har oprindelse i Indien og Kina. Der findes to typer oxalsyre, nemlig uraffineret og raffineret oxalsyre. Raffineret oxalyre, der produceres i Kina, men ikke i Indien, fremstilles ved rensning af uraffineret oxalsyre, hvorved der fjernes jern, chlorider, spor af metaller og andre urenheder.
(11)
Oxalsyre anvendes til en lang række formål, f.eks. som reduktions- og blegemiddel, i farmaceutisk syntese og ved fremstilling af kemikalier.
2.2. Samme vare
(12)
Undersøgelsen har vist, at oxalsyre, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen, oxalsyre, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien og Kina, og oxalsyre, som EU importerer fra Indien og Kina, stort set har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål.
(13)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, som omhandlet i grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Indien
3.1.1. Indledende bemærkning
(14)
Under Kommissionens kontrolbesøg i Indien fremsatte den ene virksomhed ikke de ønskede oplysninger inden for den fastsatte frist eller i den ønskede form. Kommissionen var derfor ikke i stand til at kontrollere de oplysninger, der var blevet fremsat som svar på antidumpingspørgeskemaet. Det blev skriftligt meddelt virksomheden, at den muligvis ikke ville blive anset for samarbejdsvillig, og at der kunne træffes afgørelser på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Virksomheden påberåbte sig i sit svar formildende omstændigheder, som dog ikke var af en sådan art, at de førte til en anden konklusion. Som følge heraf er artikel 18 blevet anvendt på denne virksomhed, og der er truffet afgørelser på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Der er derfor kun en enkelt eksporterende producent fra Indien, som anses for at have samarbejdet med Kommissionen i forbindelse med denne undersøgelse.
3.1.2. Normal værdi
(15)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om den eksporterende producents salg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet var repræsentativt. Da dette salg udgjorde over 5 % af virksomhedens samlede afsætning af den omhandlede vare i EU, konkluderes det, at det samlede salg af den samme vare var repræsentativt.
(16)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om den eksporterende producents salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Den fastsatte således, hvor stor en andel det rentable hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder udgjorde af det samlede salg af samme vare.
(17)
I tilfælde, hvor den rentable afsætning beløber sig til mindst 80 % af det samlede salg, vil den normale værdi blive beregnet på grundlag af det samlede salg, inklusive den urentable afsætning. Hvis derimod den rentable afsætning tegner sig for under 80 %, men over 20 % af det samlede salg, og hvis de vejede gennemsnitsomkostninger overstiger den vejede gennemsnitspris, vil den normale værdi kun blive beregnet på grundlag af den rentable afsætning. Der anses for at være tale om rentabelt salg, hvis enhedsprisen mindst svarer til produktionsomkostningerne.
(18)
Kommissionens analyse af hjemmemarkedssalget viste, at 41 % af hele salget af den omhandlede vare var rentabelt, og at de vejede gennemsnitsomkostninger er større end den vejede gennemsnitspris. Den normale værdi beregnes derfor kun som en vejet gennemsnitspris for den rentable afsætning.
3.1.3. Eksportpris
(19)
Den eksporterende producent i Indien eksporterede den omhandlede vare direkte til uafhængige kunder i EU. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsættes eksportpriserne derfor på grundlag af de priser, som disse uafhængige kunder faktisk betalte eller skulle betale for den omhandlede vare, når den blev eksporteret til EU.
3.1.4. Sammenligning
(20)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen foretages på ab fabrik-basis. For at sikre en rimelig sammenligning mellem eksportprisen og den normale værdi, tages der i form af justeringer behørigt hensyn til forskelle, som påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(21)
Der er derfor foretaget justeringer for transport-, forsikrings-, håndterings- og emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og provision.
3.1.5. Dumpingmargen
(22)
Dumpingmargenen for den samarbejdsvillige eksporterende producent i Indien blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne.
(23)
På dette grundlag udgør den midlertidige dumpingmargen, udtrykt i procent af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet, 22,8 % for Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksporterende producenter i Indien blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning mellem den eksportmængde til EU, som den samarbejdsvillige eksporterende producent havde oplyst, og Eurostats statistikker. I betragtning af, at samarbejdsviljen fra indisk side var ringe, dvs. 38 %, bør den landsdækkende dumpingmargen, der gælder for alle andre eksportører i Indien, fastsættes på grundlag af den samarbejdsvillige producents transaktioner, hvor dumpingen har været størst.
(25)
På det grundlag blev det landsdækkende dumpingniveau foreløbigt fastsat til 43,6 % af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet.
3.2. Folkerepublikken Kina
3.2.1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
(26)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi for import med oprindelse i Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6, for de producenter, som blev anset for at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Virksomhedernes beslutninger træffes på grundlag af markedssignaler og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedsværdierne
-
virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål
-
der må ikke være nogen væsentlige fordrejninger, som er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system
-
love om konkurs og ejerforhold skal garantere stabilitet og retssikkerhed, og
-
valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(27)
En enkelt virksomhedskoncern i Kina ønskede markedsøkonomisk behandling og indgav ansøgninger for de tre virksomheder, der var involveret i produktionen og afsætningen af den omhandlede vare. De afgivne oplysninger blev senere kontrolleret af Kommissionen ved besøg hos de pågældende virksomheder.
(28)
Undersøgelsen vedrørende den markedsøkonomiske behandling viste, at en af virksomhederne ikke opfyldte kriterium nr. 1 til 3. For det første kunne den ikke bevise, at dens omkostninger afspejlede markedsværdierne, og det skyldes betydelig finansiel statsintervention, der påvirkede virksomhedens omkostningsstruktur i form af f.eks. midlertidig skattefritagelse og rentefri lån. For det andet afslørede undersøgelsen vedrørende den markedsøkonomiske behandling en række alvorlige mangler og fejl i dens regnskaber og viste, at den ikke var blevet revideret i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder (IAS). For det tredje blev der i forbindelse med virksomhedens brugsret til jord konstateret væsentlige fordrejninger, som var overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system. Især havde virksomheden fået et bevis på sin brugsret til jord uden at opfylde kontraktvilkårene eller betale fuld pris for det.
(29)
En anden virksomhed i koncernen kunne ikke bevise, at den opfyldte kriterium nr. 2, fordi den ikke kunne forelægge uafhængigt reviderede regnskaber.
(30)
Kommissionen meddelte den pågældende virksomhedskoncern og klageren resultaterne af sin undersøgelse vedrørende markedsøkonomisk behandling og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger dertil. De kinesiske myndigheder blev ligeledes underrettet om resultaterne. Kommissionen modtog ingen bemærkninger.
(31)
I betragtning af ovenstående blev det konkluderet, at to af koncernvirksomhederne ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling. Det er EU's faste praksis at undersøge, om en gruppe forretningsmæssigt forbundne virksomheder som helhed opfylder betingelserne for markedsøkonomisk behandling, og i overensstemmelse hermed fik hele koncernen afslag på markedsøkonomisk behandling.
(32)
Som nævnt i betragtning 6 ovenfor, ansøgte begge de samarbejdsvillige kinesiske virksomhedskoncerner om individuel behandling. Da det blev konstateret, at begge koncerner opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, blev det foreløbigt besluttet at indrømme dem individuel behandling.
3.2.2. Referenceland
(33)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(34)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende Indien som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. Der blev ikke fremsat bemærkninger. Under alle omstændigheder betragter Kommissionen Indien som et egnet referenceland, fordi det eneste producentland uden for EU, Japan, har et monopolistisk marked uden konkurrence og fremstiller oxalsyre ved en enestående metode, der ikke kan sammenlignes med Kinas. Derimod bruger indiske producenter en produktionsmetode, som svarer til Kinas, ligesom de er udsat for konkurrence på hjemmemarkedet.
3.2.3. Normal værdi
(35)
De kinesiske virksomheder fremstiller to typer oxalsyre, som de eksporterer til EU, nemlig uraffineret og raffineret oxalsyre. Raffineret oxalyre, der ikke produceres i referencelandet, fremstilles ved rensning af uraffineret oxalsyre, hvorved der fjernes jern, chlorider, spor af metaller og andre urenheder. Meromkostningerne ved produktion af raffineret oxalsyre anslås til 12 % í forhold til produktionen af uraffineret oxalsyre. Kommissionen fandt det derfor rimeligt at fastsætte en normal værdi for begge typer oxalsyre.
(36)
For uraffineret oxalsyre er den normale værdi blevet beregnet på grundlag af den normale værdi, der er fastsat for Indien i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Som beskrevet i betragtning 18 ovenfor, blev den normale værdi kun fastsat på grundlag af den rentable afsætning. For raffineret oxalsyre, som ikke fremstilles i referencelandet, blev den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne ved uraffineret oxalsyre i referencelandet. Produktionsomkostningerne justeres med et tillæg på 12 % af hensyn til meromkostningerne (jf. betragtning 35 ovenfor) plus salgs-, general- og administrationsomkostninger og fortjeneste.
(37)
Salgs-, general- og administrationsomkostninger og fortjenesten blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6, fastsat ved at tillægge salgs-, general- og administrationsomkostningerne og fortjenesten ved det hjemmemarkedssalg af oxalsyre, som den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet tegner sig for.
3.2.4. Eksportpris
(38)
Da begge koncerner blev indrømmet individuel behandling, er eksportprisen blevet fastsat på grundlag af de priser, som den første uafhængige kunde i EU faktisk betalte eller skulle betale, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(39)
De to eksporterende producenter i Kina eksporterede oxalsyre til EU via forretningsmæssigt forbundne forhandlere, som lagde en avance oven i den pris, der blev betalt til producenterne. Denne avance tages i betragtning ved sammenligningen mellem eksportprisen og den fastlagte normale værdi (jf. betragtning 42 nedenfor).
3.2.5. Sammenligning
(40)
Med hensyn til uraffineret oxalsyre blev eksportprisen ab fabrik sammenlignet med den normale værdi, der var fastsat for referencelandet.
(41)
Eksportprisen for raffineret oxalsyre ab fabrik blev sammenlignet med den beregnede normale værdi (jf. betragtning 36 ovenfor).
(42)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi eller den beregnede normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til eventuelle forskelle, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Især blev der foretaget en justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i), for provision til forretningsmæssigt forbundne forhandlere.
(43)
Det skal i denne forbindelse bemærkes, at Kommissionen har konstateret, at de forretningsmæssigt forbundne forhandlere, hvorigennem de eksporterende producenter i Kina eksporterede oxalsyre til EU, ikke kan betragtes som interne salgsafdelinger, da de også forhandler oxalsyre og andre kemiske produkter fra ikke-forretningsmæssigt forbundne leverandører med henblik på eksport og/eller salg på hjemmemarkedet. Det må derfor konkluderes, at disse forhandlere udøver samme funktioner som en agent, der arbejder på provisionsbasis. Forhandlernes avance er således blevet fjernet for at sikre en rimelig sammenligning mellem eksportprisen og den normale værdi. Justeringen er blevet beregnet på grundlag af en ikke-forretningsmæssigt forbundet EU-forhandlers avance og den pågældende kinesiske forhandlers salgs-, general- og administrationsomkostninger.
(44)
Der blev foretaget yderligere justeringer i forbindelse med indirekte skatter, transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og hermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget og korrekt, og hvor det kunne dokumenteres.
3.2.6. Dumpingmargener
(45)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne fastsat på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi pr. varetype og hver enkelt virksomheds vejede gennemsnit af priserne ved eksport af den omhandlede vare til EU, som fastlagt ovenfor.
(46)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd og Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksporterende producenter i Kina blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning mellem den eksportmængde til EU, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde oplyst, og Eurostats statistikker.
(48)
I betragtning af, at samarbejdsviljen fra Kinas side var ringe, nemlig omkring 46 %, bør den landsdækkende dumpingmargen, der gælder for alle andre eksportører i Kina, fastsættes på grundlag af den af de samarbejdsvillige eksportørers transaktioner, hvor dumpingen var størst.
(49)
På det grundlag blev det landsdækkende dumpingniveau foreløbigt fastsat til 52,2 % af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet.
4. SKADE
4.1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(50)
Klagen blev indgivet af CEFIC (European Chemical Industry Council) på vegne af Oxaquim S.A. (i det følgende benævnt »klageren«), der fremstiller oxalsyre i EU og tegnede sig for en stor andel af hele EU's produktion i undersøgelsesperioden. En anden EU-producent, Clariant, modsatte sig ikke, at undersøgelsen blev indledt, men besluttede ikke at samarbejde. Der er ikke for øjeblikket andre producenter af den omhandlede vare i EU. De to producenter Oxaquim S.A. og Clariant udgør derfor EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1, idet de tegner sig for 100 % af EU's produktion. De benævnes i det følgende »EU-erhvervsgrenen«.
(51)
Alle tilgængelige oplysninger om de to producenter, Oxaquim S.A. og Clariant, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indhentet fra klageren før og efter indledningen af undersøgelsen, blev anvendt for at fastlægge den samlede EU-produktion. På det grundlag udgjorde den samlede EU-produktion mellem 11 000 og 15 000 tons i den betragtede periode.
4.2. Fastlæggelse af det relevante EU-marked
(52)
Det blev fastslået, at en af EU-producenterne anvendte en del af sin oxalsyreproduktion som mellemprodukt ved fremstillingen af oxalater (tetra-oxalat, acetosella og kalium-bioxalater). Oxalsyren blev blot overført (uden faktura) til det sted i virksomheden, hvor den skulle bruges. Dette eget forbrug af oxalsyre kom ikke ind på det frie marked og blev derfor ikke udsat for direkte konkurrence fra importen af den omhandlede vare. Derimod blev det fastslået, at den produktion, der skulle afsættes på det frie marked, konkurrerede direkte med importen af den omhandlede vare.
(53)
For at få et så fuldstændigt billede af EU-erhvervsgrenens situation som muligt er der indhentet og analyseret oplysninger om alle aktiviteter i forbindelse med oxalsyre, og det blev senere fastslået, om produktionen var bestemt til virksomhedernes eget forbrug eller til det frie marked.
(54)
For følgende økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenen blev det konstateret, at analysen og evalueringen måtte koncentreres om situationen på det frie marked: salgsmængde og -priser på EU-markedet, markedsandel, vækst, eksportmængde og -priser, rentabilitet, investeringsafkast og likviditet.
(55)
For så vidt angår andre økonomiske indikatorer fremgik det imidlertid af undersøgelsen, at disse kun kunne undersøges med rimelighed på grundlag af den samlede aktivitet. Produktion (både til virksomhedens eget forbrug og til det frie marked), kapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, lagerbeholdning, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og evne til at skaffe kapital afhænger nemlig alt sammen af hele aktiviteten, uanset om produktionen anvendes til virksomhedernes eget forbrug eller sælges på det frie marked.
4.3. EU-forbruget
(56)
I betragtning af at oxalsyre er del af en KN-kode, som også omfatter andre varer, var det umuligt at fastlægge importmængder på grundlag af Eurostat-oplysninger. Forbruget blev derfor fastsat på grundlag af de oplysninger om importmængde, som klageren havde fremlagt, og blev kontrolleret på baggrund af de efterprøvede tal fra de eksporterende producenter fra de pågældende lande, og EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde på EU-markedet.
(57)
I betragtning af det beskedne antal leverandører og behovet for at beskytte fortrolige forretningsoplysninger, som omhandlet i grundforordningens artikel 19, er udviklingen i forbruget i den betragtede periode blev indeksreguleret.
Tabel 1
Forbruget i EU
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
UP
Forbrug i alt
100
124
61
95
(58)
I 2008 steg det samlede forbrug i EU kraftigt med 24 %, men faldt med 50 % det følgende år, inden det steg igen i undersøgelsesperioden. Generelt faldt forbruget på EU-markedet med 5 % i den betragtede periode.
5. IMPORT FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE
5.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import
(59)
Kommissionen undersøgte, om importen af oxalsyre fra Kina og Indien skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(60)
Hvad angår virkningerne af importen med oprindelse i Kina og Indien, viste undersøgelsen, at dumpingmargenerne lå over minimumsværdien, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, og at dumpingimporten fra hver af de to lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7.
(61)
Undersøgelsen afslørede, at betingelserne for konkurrence mellem dumpingimporten fra Kina og Indien på den ene side, og mellem dumpingimporten fra Kina og Indien og den samme vare på den anden side, var de samme. De importerede varer sælges således gennem de samme salgskanaler og til de samme kundekategorier og konkurrerer derfor både indbyrdes og med den oxalsyre, der fremstilles i EU.
(62)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, er opfyldt, og at importen fra Kina og Indien bør undersøges kumulativt.
5.2. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra de pågældende lande
(63)
Undersøgelsen viste, at importen af oxalsyre fra Kina og Indien har udviklet sig således:
Tabel 2
Import fra Kina og Indien
Importmængde (MT)
2007
2008
2009
UP
Kina og Indien
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indeks 2007 = 100)
100
154
62
104
Markedsandel
(Indeks 2007 = 100)
100
125
101
110
Kilde: Oplysninger fra klageren og spørgeskemabesvarelser.
(64)
Importen fra de pågældende lande steg mængdemæssigt med 4 % i den betragtede periode, mens det samlede forbrug på EU-markedet faldt med 5 % i samme periode (jf. tabel 1 ovenfor). Som det fremgår af ovenstående tabel, var der også en betydelig stigning i markedsandelen på 25 % mellem 2007 og 2008 og på 10 % i den betragtede periode.
5.3. Dumpingimportpriser og prisunderbud
(65)
Gennemsnitspriserne på importen fra de pågældende lande udviklede sig således:
Tabel 3
Prisen på importen fra Kina og Indien
Importpriser (EUR/MT)
2007
2008
2009
UP
Kina og Indien
470
641
474
545
(Indeks 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Importpriserne steg med 36 % mellem 2007 og 2008, inden de i 2009 faldt igen til et niveau svarende til priserne i 2007. Priserne steg igen med næsten 15 % i undersøgelsesperioden. Priserne steg med 16 % i den betragtede periode. Det er dog værd at bemærke, at importpriserne faldt med 20 % mellem 2008 og den betragtede periode til trods for prisstigningen på de vigtigste råmaterialer (kulstofkilder og energi) i denne periode.
(67)
Det vejede gennemsnit af EU-erhvervsgrenens salgspriser over for ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til prisen ab fabrik, dvs. uden transportomkostninger i EU og efter fradrag af rabatter, blev for at analysere prisunderbud sammenlignet med det tilsvarende vejede gennemsnit af de priser, som de samarbejdsvillige eksportører fra Kina og Indien anvendte over for den første uafhængige kunde på EU-markedet, dvs. med fradrag af rabatter og eventuelt justeret til cif EU's grænse og for omkostningerne ved toldbehandling og omkostningerne efter importen.
(68)
Det fremgik af sammenligningen, at den pågældende dumpingvare med oprindelse i Kina og Indien, der blev solgt i EU i undersøgelsesperioden, blev solgt til priser på 16,9 % til 34,6 % under EU-erhvervsgrenens priser. Disse underbudspriser blev kombineret med en negativ prisudvikling på markedet og medførte derfor et væsentligt prisfald.
6. EU-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION
6.1. Indledende bemærkninger
(69)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra 2007 til udgangen af undersøgelsesperioden.
(70)
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og dumpingmargenernes størrelse) blev vurderet inden for EU-erhvervsgrenen, mens de mikroøkonomiske indikatorer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital og investeringer samt produktionsomkostningerne) var baseret på oplysningerne fra de spørgeskemaer, som den eneste samarbejdsvillige EU-producent havde besvaret, og som var blevet behørigt efterprøvet.
(71)
I betragtning af at oplysningerne vedrørende skadesanalysen hovedsagelig stammede fra en enkelt kilde, måtte oplysningerne vedrørende EU-erhvervsgrenen indeksreguleres af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.
6.2. Data vedrørende EU-erhvervsgrenen (makroøkonomiske indikatorer)
6.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 4
Samlet produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i EU
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Produktion i alt
100
101
89
106
Produktionskapacitet i alt
100
100
77
77
Kapacitetsudnyttelse i alt
100
101
116
138
(72)
Ovenstående tabel omfatter oplysninger om EU-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse og, for 2007 og 2008, oplysninger fra en anden EU-producent, der indstillede produktionen af oxalsyre i 2008.
(73)
Som det fremgår af ovenstående tabel var EU-erhvervsgrenens produktion forholdsvis stabil i 2007 og 2008, inden den igen faldt kraftigt i 2009. Produktionen steg i undersøgelsesperioden. I den betragtede periode steg produktionen med 6 %.
(74)
Som følge af lukningen af en anden EU-producents produktionsanlæg i 2008, faldt EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet kraftigt i 2008, nemlig med 23 %.
(75)
Kombinationen af disse to faktorer, dvs. stigningen i produktionsmængden og faldet i produktionskapaciteten på grund af lukningen af den tredje EU-producents produktionsanlæg fra 2008, medførte en betydelig stigning i kapacitetsudnyttelsen, nemlig 38 %, i den betragtede periode.
6.2.2. Salgsmængder og markedsandel
Tabel 5
Salgsmængder og markedsandel
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Salg i alt
100
97
61
86
Markedsandel (%)
100
79
99
91
(76)
Salgsmængderne for 2007 og 2008 omfatter de mængder, som blev afsat af den EU-producent, der indstillede produktionen i 2008.
(77)
Mens EU's forbrug faldt med 5 % i den betragtede periode (jf. betragtning 58 ovenfor), faldt EU-erhvervsgrenens salg af den omhandlede vare til uafhængige kunder på EU's marked med 14 % i samme periode, hvilket gav sig udslag i et fald i markedsandelen på 9 %.
(78)
Når man ser på udviklingen i den betragtede periode, var faldet på 14 % i EU-erhvervsgrenens salgsmængde langt mere udtalt end faldet på 5 % i EU-forbruget. Følgelig faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel også markant med 9 procentpoint i samme periode.
6.2.3. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Tabel 6
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet antal beskæftigede
100
119
108
96
Samlet produktivitet (enhed/beskæftiget)
100
85
83
111
Årlige lønninger i alt
100
121
110
99
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. beskæftiget
100
119
118
104
(79)
Antallet af beskæftigede faldt med 4 % i den betragtede periode. Det skal bemærkes, at produktionen af oxalsyre ikke er arbejdskraftintensiv.
(80)
I den betragtede periode steg den samlede produktivitet pr. beskæftiget med 11 %, da produktionen steg, mens antallet af beskæftigede faldt.
(81)
I hele den betragtede periode steg lønningerne med 1 %. Lønningerne var steget med 21 % i begyndelsen af perioden 2007 - 2008, men faldt derefter løbende indtil undersøgelsesperioden.
6.2.4. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(82)
I ovenstående afsnit om dumping redegøres der nærmere for dumpingmargenerne. Alle de fastsatte margener ligger alle væsentligt over minimumsværdien. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige.
6.3. Data vedrørende samarbejdsvillige EU-producenter (mikroøkonomiske indikatorer)
6.3.1. Generel bemærkning
(83)
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (salgspriser, produktionsomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital og investeringer) blev kun foretaget hos klageren, da der ikke blev indhentet oplysninger fra den øvrige EU-producent, som beskrevet i betragtning 70.
6.3.2. Den samarbejdsvillige EU-producents gennemsnitlige salgspriser pr. enhed og produktionsomkostninger
Tabel 7
Salgspriser
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitlig salgspris pr. enhed
100
143
136
131
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(84)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, ab fabrik, ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet steg med 31 % i den betragtede periode.
Tabel 8
Produktionsomkostninger
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitlige produktionsomkostninger/ton
100
103
102
98
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(85)
Undersøgelsen viste, at den samarbejdsvillige EU-producents gennemsnitlige produktionsomkostninger havde været forholdsvis stabile i årenes løb som følge af en konstant forbedring af virksomhedens produktionsproces, hvilket kun havde været muligt på grund af store investeringer (se tabel 9 og 11 ovenfor).
6.3.3. Lagerbeholdninger
(86)
I betragning af den omhandlede vares art, var der ingen lagerbeholdninger. Den omhandlede vare tørrer hurtigt og danner klumper, og producenterne fremstiller derfor kun varer til omgående levering.
6.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital og investeringer
Tabel 9
Rentabilitet
Indeks 2007 = - 100
2007
2008
2009
UP
Rentabilitet (i EU)
- 100
4
-2
3
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(87)
Rentabilitet i forbindelse med den samme vare blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved klagerens salg af samme vare udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.
(88)
Efter kraftige tab i 2007 opnåede klageren en lille fortjeneste i 2008, inden der igen opstod tab i 2009. Klageren opnåede en lille fortjeneste i undersøgelsesperioden som følge af et fald i nogle af produktionsomkostningerne, jf. tabel 8 ovenfor.
Tabel 10
Likviditet
Indeks 2007 = - 100
2007
2008
2009
UP
Likviditet
- 100
3 054
1 994
868
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(89)
Udviklingen i likviditeten, som er EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, afspejler i vid udstrækning udviklingen i rentabiliteten. Likviditeten var derfor negativ i 2007, og til trods for en vis forbedring i 2008, faldt den fra 2008 til undersøgelsesperioden og svækkede dermed den samarbejdsvillige EU-producents finansielle situation.
Tabel 11
Investeringer
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
UP
Investeringer i alt
100
111
185
277
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(90)
Ovenstående tabel viser, at klageren øgede sine investeringer i den omhandlede vare, selv på et tidspunkt, hvor der var tale om lav rentabilitet. Investeringerne blev fortrinsvis foretaget i gennemførelse af nye produktionsmidler og indførelse af nye produktionsprocesser for at forbedre effektiviteten. De øgede investeringer viser, at EU-erhvervsgrenen ikke havde vanskeligt ved at skaffe kapital, hvilket viser, at den fortsat er rentabel.
(91)
Investeringerne steg med 177 % i løbet af den betragtede periode.
(92)
Ved at øge investeringerne for at forbedre produktionsprocesserne viste EU-erhvervsgrenen, som er kapitalintensiv, at den fortsat er i stand til af skaffe kapital. Denne evne svækkes dog af faldende afsætning og stigende vanskeligheder med at skabe likviditet.
Tabel 12
Investeringsafkast
Indeks 2007 = - 100
2007
2008
2009
UP
Investeringsafkast
- 100
13
-14
-51
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(93)
På trods af de øgede investeringer blev investeringsafkastet af den omhandlede vare ikke som forventet. Selv om der var tale om en vis forbedring i 2008, var investeringsafkastet negativt i hele den betragtede periode.
(94)
EU-erhvervsgrenens vækst er derfor begrænset og står tydeigvis ikke i forhold til de investeringer, der er foretaget i de senere år.
7. KONKLUSION VEDRØRENDE SKADE
(95)
Det fremgår af undersøgelsen, at nogle skadesindikatorer viser en positiv udvikling: produktionsmængden steg med 6 %, kapacitetsudnyttelsen stog med 38 % og investeringerne steg med 177 %, hvilket gav virksomheden mulighed for at opnå en relativ fortjeneste (fra et betydeligt tab i 2007 til en lille fortjeneste i undersøgelsesperioden). Som det fremgår af ovenstående, blev en række indikatorer for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation dog betydeligt forværret i den betragtede periode.
(96)
Efter lukningen af en EU-producents produktionsanlæg, faldt salgsmængderne med 14 %. Beskæftigelsen måtte reduceres med 4 %, og produktionskapaciteten faldt med 23 %. Mens forbruget kun faldt med 5 %, faldt markedsandelen med næsten 9 %. Rentabiliteten var derfor lav og påvirkede investeringsafkastet og likviditeten negativt, især mellem 2008 og undersøgelsesperioden. Rentabilitetsniveauet blev forbedret i den betragtede periode, men var fortsat lavt i undersøgelsesperioden og utilstrækkeligt til at opretholde produktionen på mellemlang sigt.
(97)
Selv om produktionen voksede generelt, mistede EU-erhvervsgrenen betydelige markedsandele. Samtidig udviste dumpingimporten fra de pågældende lande en betydelig stigning.
(98)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
8. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
8.1. Indledning
(99)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra de pågældende lande. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
8.2. Dumpingimportens virkninger
(100)
EU's forbrug af oxalsyre faldt med 5 % i den betragtede periode, mens dumpingimporten fra de pågældende lande steg med over 4 % í den betragtede periode. Den største stigning i dumpingimporten blev registreret mellem 2007 og 2008, hvor den steg med 54 %. Importen fra de pågældende lande forøgede deres markedsandel med 25 % fra 2007 til 2008, hvilket faldt sammen med et fald på 21 % i EU-erhvervsgrenens markedsandel i denne periode.
(101)
Mens de gennemsnitlige importpriser steg med 16 % i den betragtede periode, lå importpriserne gennemsnitligt 21,9 % under den samarbejdsvillige EU-producents priser i undersøgelsesperioden og udøvede dermed et prismæssigt pres på EU-erhvervsgrenen og forhindrede den samarbejdsvillige EU-producent i at hæve priserne til et mere rentabelt nivau.
(102)
Det skal erindres, at EU-erhvervsgrenen oplevede et betydeligt fald i salgsmængderne (-14 %). Men faldet i salgsmængderne var langt mindre udtalt end faldet i efterspørgslen og førte til et tab af markedsandele på 9 %. Samtidig steg de pågældende landes markedsandel med 10 %. Dette viser, at EU-erhvervsgrenens markedsandel i vid udstrækning er blevet overtaget af dumpingimporten fra de pågældende lande.
(103)
Det fortsatte pres, som udøves af den billige dumpingimport fra de pågældende lande på EU-markedet, gav derfor ikke EU-erhvervsgrenen mulighed for at tilpasse sine salgspriser til de øgede råmateriale- og energiomkostninger. Dette førte til, at EU-erhvervsgrenen mistede markedsandele og fortsat havde en dårlig rentabilitet.
(104)
I lyset af ovenstående blev det derfor foreløbigt konkluderet, at den kraftige stigning i den billige dumpingimport fra de pågældende lande havde en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
8.3. Andre faktorers indvirkning
(105)
De øvrige faktorer, som blev undersøgt i forbindelse med årsagssammenhængen, er udviklingen i efterspørgslen på EU-markedet, priserne på råmaterialer, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, importen af den omhandlede vare fra andre lande og industriens eget forbrug af oxalsyre samt den økonomiske krise.
8.3.1. Efterspørgselsudviklingen på EU-markedet
(106)
Som anført i tabel 1 ovenfor steg EU's forbrug af oxalsyre først med 24 % i 2008, hvorefter det faldt med 39 % det følgende år for at stige igen i undersøgelsesperioden. Generelt faldt forbruget på EU-markedet med 5 % i den betragtede periode. I samme periode mistede EU-erhvervsgrenen markedsandele.
(107)
Selv om undersøgelsen viste, at importen fra de pågældende lande også blev berørt af efterspørgselsnedgangen på EU-markedet i 2009, skal det bemærkes, at det i den betragtede periode lykkedes eksportørerne i de pågældende lande at øge deres salgsmængder og markedsandele gennem dumpingimportens prismæssige pres på markedet.
(108)
Derfor er det foreløbig opfattelsen, at EU-erhvervsgrenens forværrede økonomiske situation hovedsagelig skyldes stigningen i dumpingimporten fra de pågældende lande og underbudspolitikken, som praktiseres af de pågældende landes eksportører, og ikke et faldende forbrug. Selv om den faldende efterspørgsel bidrog til skaden, kunne den ikke bryde årsagssammenhængen mellem den væsentlige skade og den øgede dumpingimport.
8.3.2. Priserne på de vigtigste råmaterialer
(109)
Som det fremgår af tabel 8 ovenfor holdt de gennemsnitlige produktionsomkostninger sig forholdsvis stabile til trods for en kraftig stigning i omkostningerne på det vigtigste råmateriale (sukker). Undersøgelsen viste nemlig, at den samarbejdsvillige EU-producents produktionsomkostninger ikke fulgte udviklingen i priserne på et af de vigtigste råmaterialer ved produktionen af oxalsyre. Den kraftige stigning på 50 % i de gennemsnitlige sukkerpriser i den betragtede periode er blevet modvirket af de investeringer, som den samarbejdsvillige EU-producent har foretaget for at forbedre sine produktionsprocesser. Den samlede nettoeffekt var derfor et fald på 12 % i produktionsomkostningerne. Ikke desto mindre steg salgsprisen pr. enhed med 31 % i den pågældene periode, jf. tabel 7 ovenfor. Det blev konstateret, at de samme økonomiske betingelser med hensyn til prisudviklingen på råmaterialer gjorde sig gældende for eksportørerne i de pågældende lande, da importpriserne pr. enhed fulgte samme udvikling som den samarbejdsvillige EU-producents salgspriser pr. enhed, om end på et lavere niveau.
(110)
Uden skadevoldende dumping kunne man forvente, at priserne ville være blevet tilpasset regelmæssigt på grundlag af udviklingen i de forskellige produktionsomkostningselementer. Dette skete imidlertid ikke. Den samarbejdsvillige EU-producent var ikke i stand til at opnå de solide avancer, som denne kapitalintensive producent havde behov for, og producentens likviditet faldt derfor også.
(111)
Derfor konkluderes det foreløbig, at dumpingimporten fra de pågældende lande, der underbød den samarbejdsvillige EU-producents priser, pressede priserne på EU-markedet og forhindrede den samarbejdsvillige EU-producent i at hæve sine salgspriser for at dække sine omkostninger eller for at opnå en rimelig rentabilitet.
(112)
I betragtning af at priserne på råmaterialer også påvirkede eksportørerne i de pågældende lande, blev det foreløbigt konkluderet, at stigningen i råmaterialepriserne ikke kan have haft indvirkning på den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen led i den betragtede periode.
8.3.3. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
Tabel 13
Eksportmængder og enhedspriser
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
UP
Eksport (tons)
100
80
140
152
Gennemsnitlig eksportpris
100
104
103
91
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(113)
Eksportresultaterne blev også undersøgt som en af de andre kendte faktorer, der samtidig kunne have skadet EU-erhvervsgrenen, for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
(114)
Analysen viste, at den samarbejdsvillige EU-producents eksportsalg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter udgjorde en betydelig del af denne producents samlede omsætning (ca. 30 %). I den betragtede periode steg den samarbejdsvillige EU-producents eksportmængder med 52 %, mens eksportprisen pr. enhed faldt betydeligt, i modsætning til den samarbejdsvillige EU-producents salgspris, som steg kraftigt. Undersøgelsen viste, at eksporten spillede en vigtig rolle for at opretholde kapacitetsudnyttelsen med henblik på dækning af de faste omkostninger og omkostningerne ved investeringer i maskiner. Selv om eksportpriserne var lavere end priserne på EU-markedet, skyldtes disse lave priser konkurrencen fra eksportører fra de pågældende lande inden for billig oxalsyre på eksportmarkederne. Undersøgelsen viste, at denne eksport gav den samarbejdsvillige EU-producent mulighed for at afbøde den skade, virksomheden havde lidt på EU-markedet, og derfor ikke var af en sådan art, at den kunne bryde årsagsforbindelsen mellem dumpingimporten fra de pågældende lande og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
8.3.4. Import fra andre tredjelande
(115)
Da der ikke er nogen import fra andre end de pågældende lande, har det ingen indflydelse på EU-markedet.
8.3.5. Eget forbrug
(116)
Som nævnt i betragtning 52 til 55 ovenfor, er EU-producenternes eget forbrug begrænset til overførsler inden for en af virksomhederne, hvor oxalsyre omdannes til oxalater. Fortjenesten ved salg af oxalater er betydelig og gav i praksis producenten mulighed for at fortsætte sine aktiviteter på trods af tabene på oxalsyre. Dette element bidrager derfor ikke til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
8.3.6. Økonomisk krise
(117)
I 2009 var EU's forbrug af oxalsyre det halve af forbruget i 2008 på grund af den økonomiske krise, og dette bidrog til en nedgang i EU-erhvervsgrenens salgsmængder (- 40 %) og -værdi (- 45 %). Ved at nedsætte priserne med ca. 5 % i denne periode var EU-erhvervsgrenen dog i stand til at vinde markedsandele (11 %) og dermed mindske krisens negative virkninger. EU-erhvervsgrenen var tæt på et balancepunkt i 2009.
(118)
Selv om den økonomiske krise i 2008-2009 kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige resultater, kan den dog ikke generelt anses for at have en sådan virkning, at den kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skadelige situation for EU-erhvervsgrenen.
8.4. Konklusion med hensyn til årsagssammenhæng
(119)
Ovennævnte analyse viste, at der i den betragtede periode var sket en stigning i de pågældende landes salgsmængde og markedsandele. Desuden blev det konstateret, at denne import fandt sted til dumpingpriser, der i undersøgelsesperioden lå betydeligt, næsten 22 %, under de priser, som EU-erhvervsgrenen forlangte for den omhandlede vare på EU-markedet.
(120)
Denne stigning i den billige dumpingimport fra de pågældende lande med hensyn til mængde og markedsandel skete på trods af et generelt fald i efterspørgslen på EU-markedet i den betragtede periode. Importens voksende markedsandel faldt sammen med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens markedsandel i samme periode. Samtidig kunne der iagttages en negativ udvikling i de vigtigste indikatorer for EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation som beskrevet ovenfor.
(121)
Nedgangen i forbruget på EU-markedet i 2009 påvirkede EU-erhvervsgrenens resultater negativt. Generelt kunne denne nedgang og andre faktorer ikke anses for at have en sådan virkning, at det brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skadelige situation for EU-erhvervsgrenen.
(122)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, som påvirkede EU-erhvervsgrenens situation, og dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra de pågældende lande har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 6.
9. EU'S INTERESSER
9.1. Indledende bemærkning
(123)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner vedrørende skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i EU's interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. EU's interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
9.2. EU-erhvervsgrenens interesser
(124)
EU-erhvervsgrenen består af to producenter, som har produktionsanlæg i forskellige EU-medlemsstater og har 30-50 direkte beskæftigede i produktion og salg af den samme vare.
(125)
Den ene af de to EU-producenter protesterede ikke mod indledningen af undersøgelsen, men fremkom ikke med yderligere oplysninger og samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen.
(126)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra de pågældende lande. Det skal erindres, at de mest relevante skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, såsom rentabilitet, likviditet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vurderes det, at oxalsyresektorens genopretning ikke vil være tilstrækkelig til at sikre en genopretning af EU-erhvervsgrenens finansielle situation, som i så fald kan blive yderligere forværret.
(127)
Det forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil genoprette effektive og rimelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på oxalsyre, så de afspejler produktionsomkostningerne. Det kan forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i hvert fald en del af den markedsandel, den mistede i den betragtede periode, og vil få yderligere positive virkninger for dens økonomiske situation og rentabilitet.
(128)
Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af oxalsyre med oprindelse i Kina og Indien vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.
9.3. Importørernes interesser
(129)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra otte ikke-forretningsmæssigt forbundne importører. Tre af disse importører importerede kun små mængder af den omhandlede vare og kunne vælte prisstigningen over på deres kunder. Nogle af dem anførte, at de måske ville overveje at fjerne varen fra deres varesortiment, hvis der blev indført antidumpingtold.
(130)
Den fjerde importør hævdede, at virksomhedens kunder kunne anvende ordningen med aktiv forædling i forbindelse med alle deres slutprodukter, der blev fremstillet ved hjælp af oxalsyre og genudført fra EU. Antidumpingforanstaltninger ville derfor kun få ubetydelige virkninger for denne importør.
(131)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger som helhed ikke ville få nogen betydelige virkninger for importørerne. Generelt er avancerne på oxalsyre meget høje for importørerne, og de forventer, at de kan vælte prisstigningerne over på deres kunder.
9.4. Brugernes interesser
(132)
De samarbejdsvillige brugere tegnede sig for 22 % af EU's forbrug af oxalsyre i undersøgelsesperioden. Undersøgelsen viste, at adskillelsen mellem brugen af uraffineret og raffineret oxalsyre er relevant for EU's undersøgelse af brugernes interesser. Den samarbejdsvillige EU-erhvervsgren fremstiller uraffineret oxalsyre, mens den anden ikke-samarbejdsvillige EU-producent fremstiller raffineret oxalsyre, der fortrinsvis anvendes inden for medicinal- og fødevareindustrien og inden for fremstilling af fint metalpulver.
(133)
Brugerne af uraffineret oxalsyre hævdede, at indførelse af foranstaltninger ville betyde, at den samarbejdsvillige EU-erhvervsgren, som er eneste EU-leverandør, ville forhøje prisen. På den anden side nævnte brugerne også, at total afhængighed af import fra udlandet ikke ville være ønskelig.
(134)
For brugere, der fremstiller rengørings- og blegemidler, tegner oxalsyre sig kun for en lille del af deres råmaterialer, og de kunne sandsynligvis vælte prisstigningen som følge af antidumpingtolden over på deres kunder eller ændre formuleringen af deres produkter, så oxalsyre erstattes af andre produkter.
(135)
For brugere, der fremstiller poleremidler, udgør oxalsyre en stor andel af råmaterialeomkostningerne og kan ikke erstattes af andre produkter. På grund af konkurrencen fra producenter uden for EU er det usandsynligt, at brugerne vil kunne vælte hele prisforhøjelsen over på deres kunder. De eksporterer dog 95 % af deres produkter til lande uden for EU og kan kræve tolden tilbagebetalt i henhold til ordningen for aktiv forædling.
(136)
For brugere, der anvender oxalsyre til andre formål, såsom genanvendelse af metaller på grundlag af skrot, udgør oxalsyre en betydelig andel af de samlede produktionsomkostninger ved det slutprodukt, hvortil der anvendes oxalsyre. Markedet for slutproduktet er meget ustabilt. Oxalsyre kan ikke erstattes af andre produkter i produktionsprocessen. EU's største skrotgenanvendelsesvirksomhed dækker for øjeblikket hele sit behov for oxalsyre ved køb hos EU-producenter. Med indførelsen af antidumpingtold er industrien i stand til at vælge, i hvilket omfang den eventuelt vil forhøje priserne for at få gavn af indførelsen af tolden. Det er derfor uklart, hvilken virkning indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil få for denne bruger. I betragtning af, at denne bruger for øjeblikket kun har en lav fortjeneste på sit salg af det færdige produkt, vil enhver prisforhøjelse få negative virkninger, hvis virksomheden ikke er i stand til at vælte prisforhøjelsen over på kunderne.
(137)
Raffineret oxalsyre anvendes bl.a. til fremstilling af pulver af bestemte metaller. Oxalsyre udgør en betydelig andel af de samlede produktionsomkostninger. I denne proces kan oxalsyre ikke erstattes af andre produkter. Avancen inden for denne sektor kan dog være betydelig. Da årlige kontrakter er almindelige inden for denne sektor, vil det ikke være let på kort sigt at vælte prisforhøjelserne over på kunderne. I betragtning af, at den laveste foreslåede toldsats er 14,6 %, og at der indtjenes store overskud, ville det dog være muligt at absorbere en eventuel prisforhøjelse på kort sigt.
(138)
En bruger fremførte, at produktionen af raffineret oxalsyre ikke var tilstrækkelig til at dække efterspørgslen. I denne forbindelse blev det konstateret, at forskellen mellem produktionen af raffineret oxalsyre og forbruget var ca. 1 000-2 000 ton om året i EU. Da størstedelen af de slutprodukter, hvortil der anvendes raffineret oxalsyre under produktionsprocessen, eksporteres, kunne brugerne under alle omstændigheder anvende ordningen for aktiv forædling, hvis de ønskede det.
9.5. Konklusion vedrørende EU's interesser
(139)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om EU's interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af oxalsyre med oprindelse i Kina og Indien.
10. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
10.1. Skadestærskel
(140)
På baggrund af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(141)
For at fastlægge omfanget af disse foranstaltninger blev der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og den told, som er nødvendig for at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(142)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, blev det fastslået, at foranstaltningerne skulle give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes af en erhvervsgren af denne type under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport, ved salg af samme vare i EU. Det er opfattelsen, at den fortjeneste, der kunne være opnået uden dumpingimport, udgør 8 % af omsætningen, og at denne fortjeneste kunne betragtes som et rimeligt minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå, hvis ikke der havde været tale om skadelig dumping.
(143)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den blev fastsat ved, at ovennævnte fortjenste på 8 % blev lagt til produktionsomkostningerne.
(144)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning for hver varetype mellem det vejede prisgennemsnit i forbindelse med importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og Indien, justeret for importomkostninger og told, og den ikke-skadevoldende pris på de varetyper, der blev solgt af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet i undersøgelsesperioden. De forskelle, som denne sammenligning medførte, blev derpå udtrykt i procent af den gennemsnitlige CIF-importværdi af de sammenlignede typer.
10.2. Midlertidige foranstaltninger
(145)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina og Indien svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(146)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret ved undersøgelsen med hensyn til de pågældende virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told, der gælder for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer, der har oprindelse i Kina og Indien, og som er fremstillet af virksomhederne og dermed af de specifikt nævnte retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(147)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændringen vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(148)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til EU i undersøgelsesperioden.
(149)
De fastlagte dumping- og skadesmargener er som følger:
Land
Virksomhed
Dumpingmargen
%
Skadesmargen
%
Indien
Punjab Chemicals og Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Alle andre virksomheder
43,6
50,7
Kina
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd og Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Alle andre virksomheder
52,2
66,3
11. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
(150)
Eksporterende producenter af oxalsyre i Kina, som endnu ikke har givet sig til kende, fordi de er af den opfattelse, at de hverken opfylder kriterierne for markedsøkonomisk eller individuel behandling, men mener, at der skal fastsættes en særskilt toldsats, opfordres til at give sig til kende over for Europa-Kommissionen inden ti dage fra offentligørelsen af denne forordning i Den Europæiske Unions Tidende (4).
(151)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt.
(152)
De konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres herved en foreløbig antidumpingtold på importen af oxalsyre i form af dihydrat (CUS-nummer 0028635-1 og CAS-nummer 6153-56-6) eller i vandfri form (CUS-nummer 0021238-4 og CAS-nummer 144-62-7) eller i vandig opløsning, som for øjeblikket falder ind under KN-kode ex 2917 11 00 (Taric-kode 2917110091) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indien.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Land
Virksomhed
Midlertidig told
%
Taric-tillægskode
Indien
Punjab Chemicals og Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
B230
Alle andre virksomheder
43,6
B999
Kina
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Alle andre virksomheder
52,2
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i EU er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordnings artikel 1 anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 19. oktober 2011.
32011R1043
L 275/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1043/2011
od 19. listopada 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz oksalne kiseline podrijetlom iz Indije i Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (osnovna Uredba), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija (Komisija) je 26. siječnja 2011. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) (obavijest o pokretanju postupka) najavila pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju oksalne kiseline podrijetlom iz Indije i Narodne Republike Kine (NRK) ili (dotične zemlje).
(2)
Antidampinški postupak pokrenut je nakon što je Vijeće europske kemijske industrije (CEFIC) u ime društva Oxaquim S.A. (podnositelj pritužbe) 13. prosinca 2010. uložilo pritužbu u ime proizvođačâ koji predstavljaju veći dio, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje oksalne kiseline u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što je smatrano dostatnim kako bi se opravdalo otvaranje postupka:
1.2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike i predstavnike dotičnih zemalja, uvoznike i korisnike te udruženja za koje se zna da se to na njih odnosi. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(4)
S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača izvoznika u dotičnim zemljama, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka s ciljem utvrđivanja dampinga i štete u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici u dotičnim zemljama zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2010. Četiri indijska trgovačka društva, od kojih jedno nije prijavilo nikakvu prodaju u Uniji, i tri grupacije trgovačkih društava iz NRK-a odgovorili su na odabir uzoraka. S obzirom na ograničeni broj trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava koja surađuju, odabir uzoraka nije se smatralo potrebnim niti za Indiju niti za NRK te su sve stranke obaviještene da uzorci nisu odabrani.
(5)
Slijedom toga, jedna grupacija trgovačkih društava iz NRK-a povukla je svoju suradnju u ispitnom postupku u ranoj fazi. Osim toga, jedno indijsko trgovačko društvo odbilo je Komisiji pristup svojem proizvodnom pogonu radi posjeta radi provjere. Stoga se smatralo da to društvo ne surađuju prema članku 18. stavku 1. osnovne Uredbe te je obaviješteno o mogućim posljedicama toga.
(6)
Kako bi se proizvođačima izvoznicima u NRK-u omogućilo podnošenje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva (MET) ili individualnog tretmana (IT), Komisija je poslala obrasce za zahtjev kineskim proizvođačima izvoznicima koji surađuju i tijelima NRK-a u rokovima navedenima u obavijesti o pokretanju postupka. Jedna kineska grupacija trgovačkih društava zatražila je MET prema članku 2. stavku 7. točki (b) osnovne Uredbe ili, ako to ne uspije, IT, dok je druga grupacija trgovačkih društava zatražila samo IT.
(7)
Upitnici su poslani svim strankama za koje se zna da se to na njih odnosi. Odgovori su primljeni od tri trgovačka društava u Indiji i dvije grupacije trgovačkih društava u NRK-u, te podnositelja pritužbe. Drugi proizvođač iz Unije nije surađivao. Odgovori na upitnik također su primljeni od tri korisnika i osam uvoznika, od kojih su posjeti obavljeni kod svih korisnika i četiri uvoznika.
(8)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nanesene štete i interesa Zajednice i izvršila provjere u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije
-
Oxaquim S.A. (Španjolska)
(b)
korisnici
-
OMG Kokkola (Finska)
-
P.A. G. Srl (Italija)
-
treći korisnik zatražio je da ostane neimenovan
(c)
uvoznici
-
Brenntag BV (Nizozemska)
-
Brenntag Sp. z o. o. (Poljska)
-
Norkem Limited (Ujedinjena Kraljevina)
-
Geratech Marketing (Belgija)
(d)
proizvođači izvoznici u Indiji
-
Punjab Chemicals i Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
(e)
proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd i Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd (grupacija Shandong Fengyuan)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd i Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd (grupacija Shanxi Reliance)
1.3. Razdoblje ispitnog postupka
(9)
Razdoblje ispitnog postupka u vezi s dampingom i štetom obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2010. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(10)
Dotični proizvod je oksalna kiselina, bez obzira na to je li u dihidratnom (broj CUS 0028635-1 i broj CAS 6153-56-6) ili bezvodnom obliku (broj CUS 0021238-4 i broj CAS 144-62-7) i bez obzira na to je li u vodenoj otopini, trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 2917 11 00 te podrijetlom iz Indije i NRK-a. Postoje dvije vrste oksalne kiseline: nerafinirana oksalna kiselina i rafinirana oksalna kiselina. Rafinirana oksalna kiselina, koja se proizvodi u NRK-u, ali ne i u Indiji, proizvodi se postupkom čišćenja nerafinirane oksalne kiseline, čija je svrha ukloniti tragove željeza, klorida i metala te ostale nečistoće.
(11)
Oksalna kiselina ima široku primjenu, npr. reducens i sredstvo za izbjeljivanje, u farmaceutskoj sintezi te u proizvodnji kemijskih proizvoda.
2.2. Istovjetni proizvod
(12)
Ispitni postupak je pokazao da oksalna kiselina koju proizvodi i prodaje industrija Unije u Uniji, oksalna kiselina koja se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Indije i NRK-a te oksalna kiselina koja se uvozi u Uniju iz Indije i NRK-a u osnovi ima ista fizička i kemijska svojstva te iste krajnje korisnike.
(13)
Stoga se navedeni proizvodi privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
3. DAMPING
3.1. Indija
3.1.1. Uvodna napomena
(14)
Tijekom posjeta radi provjere u Indiji jedno trgovačko društvo nije dostavilo tražene podatke niti pravodobno ni u traženom obliku. Stoga Komisija nije mogla provjeriti podatke podnesene kao odgovor na antidampinški upitnik. Trgovačko društvo je u pisanom obliku obaviješteno da se ne može smatrati strankom koja surađuje te da se nalazi mogu temeljiti na raspoloživim činjenicama. U svojem odgovoru trgovačko je društvo tvrdilo da su postojale olakotne okolnosti, no one nisu dovele do drukčijeg zaključka. Slijedom toga, članak 18. primijenio se na to trgovačko društvo i nalaze donesene na temelju raspoloživih činjenica. U skladu s time, samo se za jednog proizvođača izvoznika iz Indije smatralo da surađuje s Komisijom u trenutačnom ispitnom postupku.
3.1.2. Uobičajena vrijednost
(15)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe Komisija je najprije ispitala je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika nezavisnim kupcima reprezentativna. S obzirom da je ta prodaja bila veća od 5 % njegovog obujma prodaje dotičnog proizvoda Uniji, zaključeno je daje ukupna prodaje istovjetnog proizvoda bila reprezentativna.
(16)
Komisija je naknadno ispitala može li se domaća prodaja proizvođača izvoznika smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udjel profitabilne domaće prodaje nezavisnim kupcima u cjelokupnoj prodaji istovjetnog proizvoda.
(17)
Kada profitabilna prodaja iznosi najmanje 80 %, uobičajena vrijednost izračunan će se na temelju cjelokupne prodaje, uključujući neprofitabilnu. S druge stranke, ako profitabilna prodaja čini manje od 80 %, ali više od 20 % cjelokupne prodaje, te ako je ponderirani prosječni ukupni trošak veći od ponderirane prosječne cijene, uobičajena vrijednost izračunan će se samo na temelju profitabilne prodaje. Prodaja se smatra profitabilnom kada je jedinična cijena jednaka ili viša od troška proizvodnje.
(18)
Komisijina analiza domaće prodaje je pokazala da je 41 % cjelokupne prodaje dotičnog proizvoda bilo profitabilno i da je ponderirani prosječni ukupni trošak veći od ponderirane prosječne cijene. U skladu s time, uobičajena vrijednost izračunata je samo kao ponderirana prosječna cijena profitabilne prodaje.
3.1.3. Izvozna cijena
(19)
Proizvođač izvoznik u Indiji izvozio je dotični proizvod izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Stoga su, prema članku 2. stavku 8. osnovne Uredbe, izvozne cijene utvrđene na temelju cijena stvarno plaćenih ili koje treba platiti tim nezavisnim kupcima za dotični proizvod kada se izvozi u Uniju.
3.1.4. Usporedba
(20)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, odgovarajuće su se uvažile prilagodbe cijene na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe.
(21)
U skladu s time, prilagodbe su napravljene za troškove transporta, osiguranje, manipulativne troškove i pakiranje, troškove kredita i provizije.
3.1.5. Dampinška marža
(22)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. osnovne Uredbe dampinška marža za indijskog proizvođača koji surađuje utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(23)
Na temelju toga, privremena dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 22,8 % za Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
Kako bi se izračunala dampinška marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na ostale proizvođače izvoznike u Indiji, razina suradnje utvrđena je usporedbom obujma izvoza u Uniju koji je prijavio proizvođač izvoznik koji surađuje s podacima Eurostata. S obzirom da je suradnja iz Indije bila na niskoj razini, tj. 38 %, smatra se primjerenim dampinšku maržu na području cijele zemlje koja se primjenjuje na sve ostale izvoznike u Indiji utvrditi na temelju najviše dampinške transakcije proizvođača koji surađuje.
(25)
Na temelju toga, razina dampinga na cijelom području zemlje privremeno je utvrđena na 43,6 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
3.2. Narodna Republika Kina
3.2.1. Tretman tržišnog gospodarstva (MET)/Individualni tretman (IT)
(26)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) osnovne Uredbe, uobičajena vrijednost za uvoz podrijetlom iz NRK-a utvrđuje se u skladu s stavcima 1. do 6. navedenog članka za proizvođače za koje se ustanovilo da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) osnovne Uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
-
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog upletanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti,
-
poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se koristi za sve potrebe,
-
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva,
-
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost, i
-
konverzije deviza obavljaju se po tržišnim stopama.
(27)
Jedna grupacija trgovačkih društava u NRK-u zatražila je MET i dostavila obrasce zahtjeva za MET za tri trgovačka društva uključena u proizvodnju i komercijalizaciju dotičnog proizvoda. Dostavljene podatke Komisija je naknadno provjerila u prostorijama dotičnih trgovačkih društava.
(28)
Ispitni postupak u vezi s dodjelom MET-a pokazao je da jedno trgovačko društvo nije ispunjavalo zahtjeve kriterija 1. do 3. Prvo, nije pokazalo da njegovi troškovi odražavaju tržišne vrijednosti zbog značajnog financijskog uplitanja države, što je utjecalo na strukturu troškova trgovačkog društva u obliku npr. privremenog neoporezivanja i beskamatnih zajmova. Drugo, ispitnim postupkom u vezi dodjele MET-a utvrđen je niz ozbiljnih nedostataka i pogrešaka u njegovim financijskim izvještajima te činjenica da nisu revidirani u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima (MRS). Treće, poremećaji preneseni iz bivšeg sustava netržišnog gospodarstva utvrđeni su u pogledu prava trgovačkog društva na korištenje zemljišta. Točnije, trgovačko društvo dobilo je potvrdu o pravu na korištenje zemljišta, a da pri tome nije ispunjavalo ugovorne obveze niti platilo u cijelosti.
(29)
Nadalje, drugo trgovačko društvo u grupaciji nije pokazalo da ispunjava kriterij 2. s obzirom da nije imalo nezavisno revidirane financijske izvještaje.
(30)
Komisija je grupaciji dotičnih trgovačkih društava objavila rezultate nalaze u vezi MET-a te je podnositelju pritužbe pružena mogućnost komentiranja. Nalazi su objavljeni i tijelima NRK-a. Komisiji nisu dostavljeni nikakvi komentari.
(31)
S obzirom na gore navedeno, zaključeno je da dva trgovačka društva u grupaciji nisu ispunjavala kriterije za MET. U skladu sa stalnom praksom Unije u pogledu ispitivanja ispunjava li grupacija povezanih trgovačkih društava kao cjelina uvjete za primjenu MET-a, grupacija kao cjelina odbila je MET.
(32)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 6., obje kineske grupacije trgovačkih društava zatražile su IT. S obzirom da je utvrđeno kako obje grupacije ispunjavaju sve kriterije članka 9. stavka 5. osnovne Uredne, privremeno je odlučeno dodijeliti im IT.
3.2.2. Analogna zemlja
(33)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) osnovne Uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a treba ustanoviti na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(34)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti Indiju kao primjerenu analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti, a zainteresirane stranke pozvane su da to komentiraju. Nisu primljeni nikakvi komentari. U svakom slučaju, Komisija smatra Indiju primjerenom analognom zemljom, jer jedina druga zemlja proizvođač izvan Unije, Japan, ima monopolističko tržište zatvoreno za tržišno natjecanje i proizvodi oksalnu kiselinu jedinstvenom metodom koja se ne može usporediti s NRK-om. Nasuprot tome, indijski proizvođači koriste proizvodnu metodu koja se može usporediti s NRK-om i podliježu tržišnom natjecanju na domaćem tržištu.
3.2.3. Uobičajena vrijednost
(35)
Kineska trgovačka društva proizvode i izvoze dvije vrste oksalne kiseline u Uniju: nerafiniranu oksalnu kiselinu i rafiniranu oksalnu kiselinu. Rafinirana oksalna kiselina, koja se ne proizvodi u analognoj zemlji, proizvodi se postupkom čišćenja nerafinirana oksalne kiseline, čija se svrha ukloniti tragove željeza, klorida i metala te ostale nečistoće. Dodatni troškovi proizvodnje rafinirane oksalne kiseline procjenjuju se na 12 % u usporedbi s proizvodnjom nerafinirane oksalne kiseline. U skladu s tim, Komisija je smatrala primjerenim utvrditi uobičajenu vrijednost za obje vrste oksalne kiseline.
(36)
U pogledu nerafinirane oksalne kiseline, uobičajenu vrijednost trebalo je odrediti na temelju uobičajene vrijednosti utvrđene za Indiju u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe. Kako je opisano u gornjoj uvodnoj izjavi 18., uobičajena vrijednost utvrđena je samo na temelju profitabilne prodaje. U pogledu rafinirane oksalne kiseline, koja se ne proizvodi u analognoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe, uobičajena vrijednost izračunata je na temelju troškova proizvodnje nerafinirane oksalne kiseline u analognoj zemlji. Troškovi proizvodnje prilagođeni su uz povećanje od 12 % kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi proizvodnje (vidjeti gornju uvodnu izjavu 35.), uvećani za prodajne, opće i administrativne troškove (POA) i dobit.
(37)
Troškovi POA i dobit utvrđeni su, analogno s člankom 2. stavkom 6. osnovne Uredbe, dodavanjem troškova POA i dobiti za domaću prodaju nerafinirane oksalne kiseline proizvođača izvoznika koji surađuje u analognoj zemlji.
3.2.4. Izvozna cijena
(38)
S obzirom na to da su obje grupacije dobile IT, izvozna cijena temeljila se na cijenama stvarno plaćenima ili koje je trebao platiti prvi nezavisni kupac u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
(39)
Oba proizvođača izvoznika u NRK-u izvozila su oksalnu kiselinu u Uniju putem nepovezanih trgovaca, čime je dodan uvećani iznos na cijenu plaćenu proizvođačima. Taj uvećani iznos razmatra se prilikom usporedbe izvozne cijene s utvrđenom uobičajenom vrijednosti (vidjeti donju uvodnu izjavu 42.).
3.2.5. Usporedba
(40)
U pogledu nerafinirane oksalne kiseline, izvozna cijena na razini franko tvornica uspoređena je s uobičajenom vrijednosti za analognu zemlju.
(41)
Izvozna cijena za rafiniranu oksalnu kiselinu na razini franko tvornica uspoređena je s izračunanom uobičajenom vrijednosti (vidjeti gornju uvodnu izjavu 36.).
(42)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti ili izračunate uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena prema članku 2. stavku 10. osnovne Uredbe. Posebno, prilagodba je napravljena prema članku 2. stavku 10. točki i. za provizije primljene od povezanih trgovaca.
(43)
U tom pogledu, treba napomenuti da je Komisija utvrdila da se povezani trgovci, putem kojih su proizvođači izvoznici iz NRK-a izvozili oksalnu kiselinu u EU, ne mogu smatrati unutarnjim prodajnim odjelima, jer trguju i oksalnom kiselinom i ostalim kemijskim proizvodima dobivenima od nepovezanih dobavljača za potrebe izvoza i/ili domaće prodaje. Stoga se zaključuje da su funkcije tih trgovaca slične funkcijama zastupnika koji posluje na temelju provizije. U skladu s tim, uvećani iznos u cijeni trgovaca uklonjen je kako bi se osigurala primjerena usporedba između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Prilagodba je izračunata na temelju dobiti nepovezanog trgovca u EU-u te prodajnih, općih i administrativnih troškova odgovarajućeg kineskog trgovca.
(44)
Štoviše, daljnje su prilagodbe, prema potrebi, napravljene u pogledu posrednih poreza, vozarine, osiguranja, manipulativnih i popratnih troškova, pakiranja i troškova kredita kada je utvrđeno da su oni opravdani, točni i potkrijepljeni provjerenim dokazima.
3.2.6. Dampinške marže
(45)
Prema članku 2. stavku 11. i stavku 12. osnovne Uredbe dampinške marže utvrđene su na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti svake vrste proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda trgovačkog društva u Uniji, kako je ranije utvrđeno.
(46)
Na temelju gore navedenog, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd and Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Kako bi se izračunala dampinška marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na ostale proizvođače izvoznike u NRK-u, razina suradnje utvrđena je usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s podacima Eurostata.
(48)
S obzirom da je suradnja iz NRK-a bila na niskoj razini od oko 46 %, smatra se primjerenim dampinšku maržu na području cijele zemlje koja se primjenjuje na sve ostale izvoznike u NRK-u utvrditi na temelju najviše dampinške transakcije izvoznika koji surađuju.
(49)
Na temelju toga, razina dampinga na cijelom području zemlje privremeno je utvrđena na 52,2 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
4. ŠTETA
4.1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(50)
Pritužbu je uložilo Vijeće europske kemijske industrije (CEFIC) u ime društva Oxaquim S.A., dalje u tekstu „podnositelja pritužbe”, proizvođača oksalne kiseline u Uniji, koji predstavlja veći dio ukupne proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a. Drugi proizvođač iz Unije, Clariant, nije se protivio pokretanju ispitnog postupka, ali je odlučio ne surađivati. Trenutačno nema drugog proizvođača dotičnog proizvoda u Uniji. Na temelju toga, ta dva proizvođača, Oxaqui, S.A. i Clariant, čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. osnovne Uredbe, predstavljajući 100 % proizvodnje Unije. Dalje u tekstu navode se kao „industrija Unije”.
(51)
Svi raspoloživi podaci o ta dva proizvođača, društvima Oxaquim S.A. i Clariant, uključujući podatke dane u pritužbi i podatke prikupljene od podnositelja pritužbe prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije. Na temelju toga, ukupna proizvodnja Unije iznosila je između 11 000 i 15 000 tona tijekom razmatranog razdoblja.
4.2. Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije
(52)
Utvrđeno je da je jedan od proizvođača iz Unije koristio dio proizvodnje oksalne kiseline kao intermedijarni materijal za proizvodnju oksalata (tetraoksalat, acetosella i kalijevi bioksalati). Ta oksalna kiseline jednostavno je prenesena (bez računa) unutar istog trgovačkog društva. To ograničeno korištenje oksalne kiseline nije ušlo na slobodno tržište tako da nije izloženo izravnom tržišnom natjecanju s uvozom dotičnog proizvoda. Za razliku od toga, utvrđeno je da je proizvodnja namijenjena prodaji na slobodnom tržištu u izravnoj konkurenciji s uvozom dotičnog proizvoda.
(53)
Kako bi se dobila što potpunija slika mogućeg stanja industrije Unije, primljeni su i analizirani podaci za cjelokupnu aktivnosti povezanu s oksalnom kiselinom te je naknadno utvrđeno je li proizvodnja bila namijenjena za ograničeno korištenje ili za slobodno tržište.
(54)
Za sljedeće gospodarske pokazatelje koji se odnose na industriju Unije utvrđeno je da se valjana analiza i evaluacija trebaju usmjeriti na stanje koje prevladava na slobodnom tržištu: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije, tržišni udjel, rast, obujam izvoza, cijene, profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok.
(55)
S obzirom na ostale gospodarske pokazatelje, na temelju ispitnog postupka je utvrđeno da se oni mogu objektivno ispitati samo upućivanjem na cijelu aktivnost. Doista, proizvodnja (i za ograničeno i za slobodno tržište), kapacitet, iskorištenost kapaciteta, ulaganja, zalihe, zaposlenost, produktivnost, plaće, rast i sposobnost prikupljanja kapitala ovise o cijeloj aktivnosti, bez obzira na to je li proizvodnja ograničena ili se prodaje na slobodnom tržištu.
4.3. Potrošnja Unije
(56)
S obzirom na to da je oksalna kiselina dio oznake KN koja uključuje i ostale proizvode, nije bilo moguće utvrditi obujam uvoza na temelju podataka Eurostata. U skladu s tim, potrošnja je utvrđena na temelju podataka o obujmu uvoza koje je dostavio podnositelj pritužbe, unakrsno provjerenih u odnosi na provjerene podatke koje su dostavili proizvođači izvoznici iz dotičnih zemalja i ukupne prodaje industrije Unije na tržištu Unije.
(57)
S obzirom na mali broj dobavljača i potrebu za zaštitom povjerljivih poslovnih informacija prema članku 19. osnovne Uredbe, indeksiran je razvoj potrošnje tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 1.
Potrošnja na tržištu Unije
Indeks: 2007. = 100
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupna potrošnja
100
124
61
95
(58)
Ukupna potrošnja u Uniji naglo je porasla 2008. za 24 %, dok je sljedeće godine potrošnja pala za 50 % prije ponovnog rasta tijekom RIP-a. Ukupno gledano, potrošnja na tržištu EU-a pala je za 5 % tijekom razmatranog razdoblja.
5. UVOZ IZ DOTIČNIH ZEMALJA
5.1. Kumulativna ocjena učinaka dotičnog uvoza
(59)
Komisija je ispitivala treba li se uvoz oksalne kiseline podrijetlom iz NRK-a i Indije ocjenjivati kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. osnovne Uredbe.
(60)
U pogledu učinaka uvoza podrijetlom iz NRK-a i Indije, ispitni postupak je pokazao da su dampinške marže bile iznad praga de minimis kako je definirano u članku 9. stavku 3. osnovne Uredbe, a obujam dampinškog uvoza iz obje dotične zemlje nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. osnovne Uredbe.
(61)
U pogledu uvjeta tržišnog natjecanja između dampinškog uvoza iz NRK-a i Indije, s jedne strane, te između dampinškog uvoza iz NRK-a i Indije i istovjetnog proizvoda, s druge strane, ispitni postupak je pokazao da su bili slični. Točnije, uvezeni proizvodi prodani su putem istih prodajnih kanala sličnim kategorijama kupaca te se su stoga konkurentni međusobno i s oksalnom kiselinom proizvedenom u Uniji.
(62)
U svijetlu gore navedenog, privremeno se smatralo da su svi kriteriji određeni člankom 3. stavkom 4. osnovne Uredbe ispunjeni i da uvoz iz NRK-a i Indije treba ispitivati kumulativno.
5.2. Obujam i tržišni udjel dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja
(63)
Ispitni postupak je pokazao da se uvoz oksalne kiseline iz NRK-a i Indije razvijao kako slijedi:
Tablica 2.
Uvoz iz NRK-a i Indije
Obujam uvoza (u tonama)
2007.
2008.
2009.
RIP
NRK i Indija
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indeks 2007. = 100)
100
154
62
104
Tržišni udjel
(Indeks 2007. = 100)
100
125
101
110
Izvor: podaci prikupljeni od podnositelja pritužbe i iz odgovora na upitnik.
(64)
Uvoz iz dotičnih zemalja povećao se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se ukupna potrošnja na tržištu EU-a smanjila za 5 % tijekom istog razdoblja (vidjeti gornju tablicu 1.) Kako je prikazano u donjoj tablici, došlo je do značajnog povećanja tržišnog udjela od 25 % između 2007. i 2008. te 10 % tijekom razmatranog razdoblja.
5.3. Cijena dampinškog uvoza i sniženje cijena
(65)
Prosječne cijene uvoza iz dotičnih zemalja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 3.
Cijena uvoza iz NRK-a i Indije
Uvozne cijene (EUR/tona)
2007.
2008.
2009.
RIP
NRK i Indija
470
641
474
545
(Indeks 2007. = 100)
100
136
101
116
(66)
Uvozne cijene povećale su se za 36 % između 2007. i 2008. prije pada 2009. na cijene slične cijenama iz 2007. Cijene su se tijekom RIP-a ponovno povećale za gotovo 15 %. Cijene su se tijekom razmatranog razdoblja povećale za 16 %. Međutim, treba napomenuti da su se uvozne cijene smanjile za 20 % između 2008. i RIP-a, unatoč povećanju cijena glavnih ulaznih materijala (izvori ugljika i energija) u tom razdoblju.
(67)
Za potrebe analize sniženja cijene uspoređene su ponderirane prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razini franko tvornica, tj. isključujući vozarinu u Uniji te nakon odbijanja popusta i rabate, s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama izvoznika koji surađuju iz NRK-a i Indije prema nezavisnim kupcima na tržištu Unije, tj. bez popusta, prema potrebi, prilagođene prema cijeni CIF na granici Unije s odgovarajućom prilagodbom za troškove carinjenja i troškove nakon uvoza.
(68)
Usporedba je pokazala da je tijekom RIP-a dotični proizvod podrijetlom iz NRK-a i Indije koji se prodavao u Uniji snizio prodajne cijene industrije Unije za 16,9 % na 34,6 %. Ta razina sniženja cijena kombinirana je s negativnim razvojem cijena na tržištu, što je dovelo do znatnog pada cijena.
6. GOSPODARSKO STANJE INDUSTRIJE UNIJE
6.1. Uvodne napomene
(69)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne Uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika i indeksa koji se odnose na stanje industrije Unije od 2007. do kraja RIP-a.
(70)
Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, zaposlenost, produktivnost, plaće i visina dampinških marža) ocijenjeni su na razini industrije Unije, dok su mikroekonomski pokazatelji (zalihe, prodajne cijene, profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, troškovi proizvodnje) temeljeni na podacima izvedenima iz valjano provjerenih upitnika koje je dostavio jedini proizvođač iz Unije koji surađuje.
(71)
Uzimajući u obzir činjenicu da su podaci za analizu štete izvedeni uglavnom samo iz jednog izvora, podaci koji se odnose na industriju Unije morali su se indeksirati kako bi se zadržala povjerljivost prema članku 19. osnovne Uredbe.
6.2. Podaci koji se odnose na industriju Unije (makroekonomski pokazatelji)
6.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Tablica 4.
Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(Indeks 2007. = 100)
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupna proizvodnja
100
101
89
106
Ukupni proizvodni kapacitet
100
100
77
77
Ukupna iskorištenost kapaciteta
100
101
116
138
(72)
Gornja tablica uključuje podatke o proizvodnji, proizvodnom kapacitete i iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, kao i za 2007. i 2009., podatke jednog drugog proizvođača iz Unije koji je prekinuo proizvodnju oksalne kiseline 2008.
(73)
Kako je prikazano u gornjoj tablici, proizvodnja industrije Unije bila je relativno stabilna 2007. i 2008. prije velikog pada 2009. Proizvodnja se povećala tijekom RIP-a. Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja povećala za 6 %.
(74)
Zbog zatvaranja proizvodnog pogona jednog drugom proizvođača iz Unije 2008., proizvodni kapacitet industrije Unije naglo je pao 2008. za 23 %.
(75)
Kombinacija ta dva čimbenika, tj. povećanja obujma prodaje i smanjenja proizvodnog kapaciteta zbog zatvaranja proizvodne jedinice trećeg proizvođača iz Unije 2008., dovela je do značajnog povećanja iskorištenosti kapaciteta od 38 % tijekom razmatranog razdoblja.
6.2.2. Obujam prodaje i tržišni udjel
Tablica 5.
Obujam prodaje i tržišni udjel
(Indeks 2007. = 100)
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupna prodaja
100
97
61
86
Tržišni udjel (%)
100
79
99
91
(76)
Obujam prodaje 2007. i 2008. uključuje prodaju proizvođača iz Unije koji je 2008. prekinuo proizvodnju.
(77)
Dok se potrošnja u Uniji smanjila za 5 % tijekom razmatranog razdoblja (vidjeti gornju uvodnu izjavu 58.), obujam prodaje dotičnog proizvoda industrije Unije nezavisnim kupcima na tržištu Unije smanjio se za 14 % tijekom istog razdoblja, što se pokazalo u gubitku tržišnog udjela od 9 %.
(78)
Promatrajući razvoj tijekom razmatranog razdoblja, pad obujma prodaje industrije Unije od 14 % puno se više osjetio od pad potrošnje u Uniji od 5 %. Kao posljedica toga, tržišni udjel industrije Unije, također, se značajno smanjio za 9 postotnih bodova tijekom istog razdoblja.
6.2.3. Zaposlenost, produktivnost i plaće
Tablica 6.
Zaposlenost, produktivnost i plaće
(Indeks 2007. = 100)
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupni broj zaposlenih
100
119
108
96
Ukupna produktivnost (jedinica/zaposlenik)
100
85
83
111
Ukupne godišnje plaće
100
121
110
99
Prosječni troškovi rada po zaposleniku
100
119
118
104
(79)
Broj zaposlenika pao je za 4 % tijekom razmatranog razdoblja. Treba napomenuti da proizvodnja oksalne kiseline nije radno intenzivna.
(80)
Tijekom razmatranog razdoblja ukupna produktivnost po zaposleniku poveća se za 11 %, s obzirom da se povećala proizvodnja, dok je pao broj zaposlenika.
(81)
Tijekom razmatranog razdoblja plaće su pale za 1 %. Nakon početnog povećanja plaća od 21 % između 2007. i 2008., one su stalno padale do RIP-a.
6.2.4. Visina stvarne dampinške marže
(82)
Dampinške su marže navedene gore u odjeljku o dampingu. Sve utvrđene marže značajno su više od razine de minimis. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, učinak stvarnih marža dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
6.3. Podaci koji se odnose na proizvođača iz Unije koji surađuje (mikroekonomski pokazatelji)
6.3.1. Opća napomena
(83)
Analiza mikroekonomskih pokazatelja (prodajne cijene i troškovi proizvodnje, zalihe, profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) provedena je samo na razini podnositelja pritužbe s obzirom da nisu dobiveni nikakvi podaci od drugog proizvođača iz EU-a, kako je opisano u uvodnoj izjavi 70.
6.3.2. Prosječne jedinične cijene proizvođača iz Unije koji surađuje i troškovi proizvodnje
Tablica 7.
Prodajne cijene
Indeks: 2007.=100
2007.
2008.
2009.
RIP
Prosječna jedinična prodajna cijena
100
143
136
131
Izvor: Odgovor na upitnik.
(84)
Prosječne prodajne cijene industrije Unije na razini franko tvornica prema nepovezanim kupcima na tržištu Unije povećale su se za 31 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 8.
Troškovi proizvodnje
Indeks: 2007.=100
2007.
2008.
2009.
RIP
Prosječni TP/tona
100
103
102
98
Izvor: odgovor na upitnik.
(85)
Ispitni postupak je otkrio da su prosječni troškovi proizvodnje proizvođača iz Unije koji surađuje bili relativno stabilni tijekom godina zbog stalnog poboljšanja proizvodnog procesa, što je bilo moguće samo uz velika ulaganja (vidjeti gornje tablice 9. i 11.).
6.3.3. Zalihe
(86)
S obzirom na prirodu dotičnog proizvoda, nije bilo zaliha. Dotični proizvod se brzo suši, a zatim stvrdne te, stoga, proizvođači proizvode samo robu za trenutačno slanje.
6.3.4. Profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja
Tablica 9.
Profitabilnost
Indeks 2007. = - 100
2007.
2008.
2009.
RIP
Profitabilnost (u EU-u)
- 100
4
-2
3
Izvor: Odgovor na upitnik.
(87)
Profitabilnost istovjetnog proizvoda utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda prije oporezivanje podnositelja pritužbe kao postotka prometa od te prodaje.
(88)
Nakon velikih gubitaka 2007., podnositelj pritužbe ostvario je malu dobit 2008. prije ponovnih gubitaka 2009. Podnositelj pritužbe ostvario je malu dobit tijekom RIP-a zahvaljujući smanjenju nekih elemenata TP-a, kako je prikazano u gornjoj tablici 8.
Tablica 10.
Novčani tok
Indeks 2007. = - 100
2007.
2008.
2009.
RIP
Novčani tok
- 100
3 054
1 994
868
Izvor: Odgovor na upitnik.
(89)
Trend koji je pokazao novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti, u velikoj mjeri odražava razvoj profitabilnosti. Slijedom toga, novčani je tok 2007. bio negativan i, usprkos djelomičnom poboljšanju 2008., smanjio se između 2008. i RIP-a te tako oslabio financijsko stanje proizvođača iz Unije koji surađuje.
Tablica 11.
Ulaganja
Indeks: 2007.=100
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupna ulaganja
100
111
185
277
Izvor: Odgovor na upitnik.
(90)
Gornja tablica pokazuje da je podnositelj pritužbe povećao svoja ulaganja u dotični proizvod, čak i kad se suočio s niskom razinom profitabilnosti. Ulagalo se uglavnom u primjenu novih proizvodnih alata i uvođenje novih proizvodnih procesa kako bi se poboljšala učinkovitost. Povećanje ulaganja pokazuje da se industrija nije suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala te je tako pokazala nastavak održivosti industrije.
(91)
Ulaganja su se tijekom razmatranog razdoblja povećala za 177 %.
(92)
Povećanjem svojih ulaganja radi poboljšanja proizvodnih procesa, industrija, koja je kapitalno intenzivna, još je uvijek mogla prikupiti kapital. Ipak, ta mogućnost ograničena je slabijom prodajom i povećanim poteškoćama u ostvarivanju novčanog toka.
Tablica 12.
Povrat ulaganja (ROI)
Indeks: 2007.=-100
2007.
2008.
2009.
RIP
Povrat ulaganja
- 100
13
-14
-51
Izvor: Odgovor na upitnik.
(93)
Unatoč povećanju ulaganja, povrat ulaganja u pogledu dotičnog proizvoda nije bio na očekivanoj razini. Iako je bilo nekih poboljšanja 2008., povrat ulaganja ostao je negativan tijekom razmatranog razdoblja.
(94)
Stoga je rast industrije ograničen i očito nerazmjeran ulaganjima provedenim tijekom posljednjih godina.
7. ZAKLJUČAK O ŠTETI
(95)
Ispitni postupak je pokazao da neki pokazatelji štete slijede pozitivan trend: obujam proizvodnje povećao se za 6 %, iskorištenost kapacitete povećala se za 38 %, ulaganje se povećalo za 177 %, što je omogućilo trgovačkom društvu da ostvari relativnu dobit (od značajnog gubitka 2007. do male dobiti tijekom RIP-a). Međutim, kako je gore prikazano, brojni pokazatelji koji se odnose na gospodarsko stanje industrije Unije značajno su se pogoršali tijekom razmatranog razdoblja.
(96)
Nakon zatvaranja proizvodnog pogona jednog proizvođača iz Unije, obujam prodaje pao je za 14 %. Zaposlenost se morala smanjiti za 4 %, a kapacitet proizvodnje pao je za 23 %. Dok je potrošnja smanjena samo za 5 %, tržišni udjel pao je za gotovo 9 %. Stoga je profitabilnost bila niska, što je negativno djelovalo na povrat ulaganja i novčani tok, posebno između 2008. i RIP-a. Razina profitabilnosti poboljšala se tijekom razmatranog razdoblja, no ostalo je vrlo niska tijekom RIP-a i nedostatna za zadržavanje proizvodnje u srednjoročnom razdoblju.
(97)
Iako se ukupna proizvodnja povećala, industrije Unije je izgubila značajan tržišni udjel. Istodobno, dampinški uvoz iz dotičnih zemalja zabilježio je značajan rast.
(98)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom RIP-a u smislu članka 3. stavka 5. osnovne Uredbe.
8. UZROČNOST
8.1. Uvod
(99)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. osnovne Uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz iz dotičnih zemalja uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije. Nadalje, poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se bilo kakva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
8.2. Učinak dampinškog uvoza
(100)
Potrošnja oksalne kiseline u Unije smanjila se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se dampinški uvoz iz dotičnih zemalja povećao za više od 4 % tijekom tog razdoblja. Najveće povećanje dampinškog uvoza dogodilo se između 2007. i 2008., kada se povećao za 54 %. Uvoz iz dotičnih zemalja povećao je svoj tržišni udjel za 25 % između 2007. i 2008., što se odvijalo usporedno s padom tržišnog udjela industrije Unije od 21 % tijekom tog razdoblja.
(101)
Dok su se prosječne uvozne cijene povećale za 16 % tijekom razmatranog razdoblja, uvozne cijene snizile su cijene proizvođača iz Unije koji surađuje za prosječno 21,9 % tijekom RIP-a, što je stvorili pritisak na industriju Unije i spriječilo proizvođača iz Unije koji surađuje da poveća cijena na profitabilnije razine.
(102)
Podsjeća se da se industrija Unije suočila sa značajnim padom obujma prodaje (- 14 %). Međutim, taj pad prodaje puno se više osjetio od pada potražnje i doveo je do gubitka tržišnog udjela od 9 %. Istodobno, tržišni udjel dotičnih zemalja povećao se za 10 %. To pokazuje da je tržišni udjel industrije Unije uvelike preuzeo dampinški uvoz iz dotičnih zemalja.
(103)
Stoga se smatra da stalni pritisak dampinškog uvoza po niskim cijenama iz dotičnih zemalja na tržište Unije nije dopustio Uniji da prilagodi svoje prodajne cijene prema povećanim troškovima sirovina i energije. To je dovelo do gubitka tržišnog udjela i stalno loše profitabilnosti industrije Unije.
(104)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je nagli rast dampinškog uvoza po niskim cijenama iz dotičnih zemalja imao značajan negativan učinak na gospodarsko stanje industrije Unije.
8.3. Učinak ostalih čimbenika
(105)
Ostali čimbenici koji su ispitani u kontekstu uzročnosti su razvoj potražnje na tržištu Unije, cijene sirovina, realizacija izvoza industrije Unije, uvoz dotičnog proizvoda iz ostalih zemalja i ograničeno korištenje oksalne kiseline od strane industrije te gospodarska kriza.
8.3.1. Razvoj potražnje na tržištu Unije
(106)
Kako je navedeno u gornjoj tablici 1., potrošnja oksalne kiseline u Uniji naglo je porasla 2008. za 24 %, dok je sljedeće godine pala za 39 % prije ponovnog rasta tijekom RIP-a. Ukupno gledano, potrošnja na tržištu EU-a pala je za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom istog razdoblja industrija Unije izgubila je tržišni udjel.
(107)
Iako je ispitnom postupkom otkriveno da je i uvoz iz dotičnih zemalja bio pogođen padom potražnje na tržištu Unije 2009., treba napomenuti da su tijekom razmatranog razdoblja izvoznici iz dotičnih zemalja uspjeli povećati svoj obujam prodaje i tržišni udjel pritiskom dampinškog uvoza na cijene na tržištu.
(108)
U skladu s tim, privremeno se smatra da je pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije uglavnom prouzročio nagli rast dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i sniženje cijena od strane izvoznika iz dotičnih zemalja, a ne smanjenje potrošnje. Iako je smanjenje potražnje doprinijelo štetu, nije moglo prekinuti uzročno posljedičnu vezu između pretrpljene materijalne štete i povećanja dampinškog uvoza.
8.3.2. Cijene glavne sirovine
(109)
Kako je prikazano u gornjoj tablici 8., prosječni trošak proizvodnje ostao je relativno stabilan unatoč naglom povećanju troška glavne sirovine (šećera). Ispitni je postupak, naime, pokazao da trošak proizvodnje proizvođača iz Unije koji surađuje nije slijedio isti trend kao razvoj cijena jedno od glavnih sirovina u proizvodnji oksalne kiseline. Naglo povećanje prosječnih cijena šećera za 50 % tijekom razmatranog razdoblja ublažen je ulaganjima proizvođača iz Unije koji surađuje radi poboljšanja njegovog proizvodnog procesa. Stoga, ukupno gledano, neto učinak bilo smanjenje troškova proizvodnje od 12 %. Ipak, kako je prikazano u gornjoj tablici 7., jedinična prodajna cijena povećala se za 31 % tijekom razmatranog razdoblja. Utvrđeno je da su izvoznici u dotičnim zemljama podlijegali istim gospodarskim uvjetima u pogledu razvoja cijena sirovina, s obzirom da su jedinične uvozne cijene slijedile isti trend kao jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije koji surađuje, iako na nižim razinama.
(110)
U izostanku štetnog dampinga moglo se očekivati da bi se cijene redovito prilagođavale kako bi odražavale razvoj različitih komponenata troškova proizvodnje. Međutim, to se nije dogodilo. Proizvođač iz Unije koji surađuje nije mogao ostvariti dobru profitnu maržu koja je ovom kapitalno intenzivnom proizvođaču potrebna te se njegov novčani tok smanjio.
(111)
U skladu s tim, privremeno se smatra da je dampinški uvoz iz dotičnih zemalja, koji se snizio cijene proizvođača iz Unije koji surađuje, umanjio cijene na tržištu Unije i spriječio proizvođača iz Unije koji surađuje da poveća svoje prodajne cijene kako bi pokrio troškove ili ostvario razumnu razinu profitabilnosti.
(112)
S obzirom da su cijene sirovina utjecale i na izvoznike u dotičnim zemljama, privremeno je zaključeno da povećanje cijena sirovina nije moglo utjecati na materijalnu štetu koju je industrija Unije pretrpjela tijekom razmatranog razdoblja.
8.3.3. Realizacija izvoza industrije Unije
Tablica 13.
Izvozni obujam i jedinične cijene
Indeks: 2007.=100
2007.
2008.
2009.
RIP
Izvoz u tonama
100
80
140
152
Prosječna izvozna cijena
100
104
103
91
Izvor: Odgovor na upitnik.
(113)
Realizacija izvoza, također, je ispitana kao jedan od poznatih čimbenika, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
(114)
Analiza je pokazala da je izvozna prodaja nepovezanim strankama, koju je izvršio proizvođač iz Unije koji surađuje, predstavljala važan dio njihove ukupne prodaje (oko 30 %). Tijekom razmatranog razdoblja izvozni obujam proizvođača iz Unije koji surađuje povećao se za 52 %, dok je jedinična cijena izvozne prodaje značajno smanjena, za razliku od prodajne cijene u Uniji proizvođača iz Unije koji surađuje, a koje su se značajno povećale. Ispitni postupak je otkrio da je izvoz igrao važnu ulogu u zadržavanju iskorištenosti kapaciteta na visokoj razini kako bi se pokrili fiksni troškovi i troškovi ulaganja u strojeve. Iako je izvozna prodaja izvršena po cijenama nižim od cijena na tržištu Unije, te niske cijene proizašle su iz tržišnog natjecanja s oksalnom kiselinom po niskim cijenama na izvoznim tržištima izvoznika iz dotičnih zemalja. Ispitni postupak je pokazao da je taj izvoz omogućio proizvođaču iz Unije koji surađuje smanjenje štete pretrpljene na tržištu EU-a te stoga nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu uspostavljenu između dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
8.3.4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(115)
Zbog izostanka uvoza iz zemalja koje nisu dotične zemlje, ovaj element nije utjecao na tržište EU-a.
8.3.5. Vlastito korištenje
(116)
Kako je navedeno u gornjim uvodnim izjavama 52. do 55., vlastito korištenje ograničeno je na vlastite prijenose unutar jednog od proizvođača iz Unije, kada se oksalna kiselina prerađuje u oksalate unutar trgovačkog društva. Dobit ostvarena prodajom oksalata je znatna i zapravo je omogućila proizvođaču nastavak djelatnosti unatoč gubicima na oksalnoj kiselini. Stoga taj element ne doprinosi materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
8.3.6. Gospodarska kriza
(117)
Potrošnja oksalne kiseline u Uniji 2009. prepolovila se u odnosu na 2008. zbog gospodarske krize, što je doprinijelo padu obujma prodaje (- 40 %) i vrijednosti (- 45 %) za industriju Unije. Međutim, smanjenjem cijena u tom razdoblju za oko 5 % industrija je uspjela dobiti tržišni udjel (11 %) i tako negativne učinke krize svesti na najmanju moguću mjeru. Industrija je 2009. bila blizu praga rentabilnosti.
(118)
Iako je gospodarska kriza 2008.-2009. mogla doprinijeti lošim rezultatima industrije Unije, ukupno gledano, nije se moglo smatrati da to ima takav učinak da prekine uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja industrije Unije.
8.4. Zaključak o uzročnosti
(119)
Gornja analiza je pokazala da su se obujam prodaje i tržišni udjel dotičnih zemalja povećali tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, utvrđeno je da taj je taj uvoz izvršen po dampinškim cijenama koje su bile značajno - gotovo 22 % - ispod cijena koje je industrija Unije naplatila na tržištu Unije za dotični proizvod tijekom RIP-a.
(120)
To povećanje obujam i tržišnog udjela dampinškog uvoza po niskim cijenama iz dotičnih zemalja ostvareno je unatoč ukupnom padu potražnje na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja. Sve veći tržišni udjel uvoza odvijao se usporedno s negativnim razvojem tržišnog udjela industrije Unije tijekom istog razdoblja. Istodobno, zabilježen je negativan razvoj glavnih pokazatelja gospodarskog i financijskog stanja industrije Unije, kako je gore prikazano.
(121)
Pad potrošnje na tržištu Unije 2009. negativno je utjecao na rezultate industrije Unije. Međutim, ukupno gledano, za taj i ostale čimbenike nije se moglo smatrati da mogu prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvozu i štetnog stanja industrije Unije.
(122)
Na temelju gore navedene analize, koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je dampinški uvoz iz dotičnih zemalja uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. osnovne Uredbe.
9. INTERES UNIJE
9.1. Uvodna napomena
(123)
U skladu s člankom 21. osnovne Uredbe, ispitano je postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje privremenih antidampinških mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika dotičnog proizvoda.
9.2. Interes industrije Unije
(124)
Industriju Unije čine dva proizvođača, s tvornicama u različitim zemljama članicama Unije, koja izravno zapošljavaju 30-50 osoba u proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda.
(125)
Jedan od dva proizvođača Unije nije se protivio pokretanju ispitnog postupka, nego je dostavio daljnje podatke i nije surađivao tijekom ispitnog postupka.
(126)
Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu koju je prouzročio dampinški uvoz iz dotičnih zemalja. Podsjeća se da su najvažniji pokazatelji štete pokazali negativan trend tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su jako bili pogođeni pokazatelji štete koji se odnose na financijske rezultate industrije Unije, kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja. U slučaju izostanka mjera, smatra se da oporavak u sektoru oksalne kiseline neće biti dostatan za oporavak financijskog stanja industrije Unije te da bi se stanje moglo pogoršati.
(127)
Očekuje se da će uvođenje mjera vratiti učinkovite i poštene uvjete trgovanja na tržištu Unije, što će omogućiti industriji Unije usklađivanje cijena oksalne kiseline kako bi odražavale troškove proizvodnje. Može se očekivati da bi uvođenje mjera omogućilo industriji da vrati barem dio tržišnog udjela izgubljenog tijekom razmatranog razdoblja, s dodatnim pozitivnim učinkom na njezino gospodarsko stanje i profitabilnost.
(128)
Stoga je zaključeno da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera na uvoz oksalne kiseline podrijetlom iz NRK-a i Indije bilo u interesu industrije Unije.
9.3. Interes uvoznika
(129)
Odgovori na upitnik primljeni su od osam nepovezanih uvoznikâ. Tri uvoznika uvozili su samo mali obujam dotičnog proizvoda i mogli su prenijeti povećanje cijena na svoje klijente. Neki od njih naveli su da bi mogli razmotriti uklanjanje proizvoda iz svoje ponude proizvoda ako se uvedu antidampinške pristojbe.
(130)
Četvrti uvoznik je tvrdio da njegovi klijenti mogu koristiti program unutarnje proizvodnje za sve svoje krajnje proizvode za koje se u proizvodnom procesu koristi oksalna kiselina i koji se ponovno izvoze u EU. U skladu s tim, učinak uvođenja antidampinških mjera na tog uvoznika ne bi bio značajan.
(131)
Na temelju toga, privremeno se zaključuje da uvođenje mjera, ukupno gledano, ne bi trebalo imati značajan učinak na uvoznike. Općenito, profitne marže na oksalnu kiselinu prilično su visoke za uvoznike te očekuju da će povećanje cijena moći prenijeti na svoje kupce.
9.4. Interes korisnikâ
(132)
Korisnici koji surađuju činili su 22 % potrošnje oksalne kiseline u Unije tijekom RIP-a. Ispitni postupak je pokazao da razlika između korištenja nerafinirane oksalne kiseline i rafinirane oksalne kiseline važna za testiranje interesa EU-a u pogledu korisnika. Industrija Unije koja surađuje proizvode nerafiniranu, dok drugi proizvođač iz EU-a koji ne surađuju proizvodi rafiniranu oksalnu kiselinu koja se uglavnom koristi u farmaceutskom i prehrambenom sektoru te sektoru ekstrakcije sitnog metalnog praha.
(133)
Korisnici nerafinirane oksalne kiseline tvrdili su da bi uvođenje mjera dovelo do povećanja cijene industrije Unije koja surađuje, a koja je jedini dobavljač u EU-u. S druge strane, korisnici su naveli i da ne bi bilo poželjno potpuno ovisiti o stranom uvozu.
(134)
Za korisnike koji proizvode proizvode za čišćenje i izbjeljivanje oksalna kiselina predstavlja samo mali dio njihovih ulaznih materijala te bi vjerojatno mogli prebaciti povećanje cijena proizašlo uz antidampinških pristojba na svoje klijente ili, prema potrebi, promijeniti formule svojih proizvoda kako bi koristili zamjenske proizvode umjesto oksalne kiseline.
(135)
Za korisnike koji proizvode proizvode za poliranje, oksalna kiselina predstavlja veliki udjel u njihovim troškovima ulaznih materijala i ne može se zamijeniti. Korisnici vjerojatno ne bi mogli u potpunosti prenijeti povećanja cijena na svoje klijente zbog konkurencije od proizvođača izvan EU-a. Međutim, izvoze 95 % svojih proizvoda izvan EU-a i mogu tražiti povrat pristojba u okviru sustava unutarnje proizvodnje.
(136)
Za korisnike koji koriste oksalnu kiseline u ostale svrhe, kao što je recikliranje metala od otpada, oksalna kiselina predstavlja važan udjel ukupnih troškova proizvodnje krajnjeg proizvoda za koji se koristi oksalna kiselina. Tržište krajnjeg proizvoda je vrlo promjenjivo. Oksalna kiselina ne može se zamijeniti u proizvodnom procesu. Glavno društvo koje se bavi recikliranjem otpada u Uniji kupuje svu oksalnu kiselinu od proizvođačâ iz Unije. Uvođenjem antidampinških pristojba industrija može odabrati u kojoj će mjeri povećati cijene, ako uopće, kako bi imala koristi od uvođenja pristojba. Stoga je učinak uvođenja mjera na tog korisnika nejasan. Međutim, s obzirom da taj proizvođač trenutačno ima nisku dobit od prodaje gotovog proizvoda, svako povećanje cijena imat će negativan učinak ako trgovačko društvo ne može prenijeti povećanje cijena.
(137)
„Rafinirana” oksalna kiselina koristi se, između ostalog, za proizvodnju praha određenih metala. Oksalna kiselina predstavlja značajan dio ukupnih troškova proizvodnje. Oksalna kiselina ne može se zamijeniti u tom procesu. Međutim, dobit u tom sektoru može biti značajna. S obzirom na to da su godišnji ugovori uobičajeni u tom sektoru, kratkoročno gledano, prenošenje povećanja cijena neće biti jednostavno. Međutim, imajući na umu da je najniža predložena stopa pristojne 14,6 % i da se ostvaruje velika dobit, u kratkoročnom razdoblju bilo bi moguće prihvatiti svako povećanje cijene.
(138)
Jedan korisnik je tvrdio da proizvodnja rafinirane oksalne kiseline nije dostatna za ispunjavanje potražnje. U tom pogledu, utvrđeno je da razlika u Uniji između proizvodnje rafinirane vrste i potrošnje iznosi otprilike 1 000-2 000 tona godišnje. S obzirom da se niz krajnjih proizvoda, za koje se koristi rafinirana oksalna kiselina tijekom proizvodnog procesa, izvozi, korisnici su, u svakom slučaju, mogli, poslovati u okviru sustava unutarnje proizvodnje, ako su tako željeli.
9.5. Zaključak o interesu Unije
(139)
S obzirom na gore navedeno, privremeno je zaključeno da, ukupno gledano, na temelju raspoloživih podataka koji se odnose na interes Unije, nema uvjerljivih razloga protiv uvođenja privremenih mjera na uvoz oksalne kiselina podrijetlom iz NRK-a i Indije.
10. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
10.1. Razina uklanjanja štete
(140)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(141)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(142)
Pri izračunu iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Smatra se dobit koja se mogla ostvariti u slučaju izostanka dampinškog uvoza iznosi 8 % prometa i da se ta profitna marža mogla smatrati primjerenim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati kod izostanka štetnog dampinga.
(143)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena dotičnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena utvrđena je dodavanjem gore navedene profitne marže od 8 % trošku proizvodnje.
(144)
Potrebno povećanje cijena zatim je utvrđeno na temelju usporedbe, za svaku vrstu proizvoda, ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođačâ izvoznikâ koji surađuju u NRK-u i Indiji, odgovarajuće prilagođene za troškove uvoza i carinske pristojbe s neštetnom cijenom vrsta proizvoda koje je industrija Unije prodavala na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne uvozne vrijednosti CIF za uspoređene vrste.
10.2. Privremene mjere
(145)
U svjetlu gore navedenog, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne Uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a i Indije na razini nižoj od marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(146)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojba (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Indije koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedene određene pravne osobe. Uvezeni proizvod koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu se okoristiti tim stopama i podložni su stopama pristojbe koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”.
(147)
Sve tvrdnje kojima se traži primjena tih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (3) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne stope pristojba.
(148)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(149)
Utvrđene su marže dampinga i štete kako slijedi:
Zemlja
Trgovačko društvo
Dampinška marža
(%)
Marža štete
(%)
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Sva ostala trgovačka društva
43,6
50,7
NRK
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd and Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Sva ostala trgovačka društva
52,2
66,3
11. ZAVRŠNE ODREDBE
(150)
Svaki proizvođač izvoznik oksalne kiseline u NRK-u koji se još nije javio, jer je smatrao da ne ispunjava niti kriterije za MET niti za IT, ali koji smatra da se treba uvesti zasebna stopa pristojbe, pozvan je javiti se Europskoj komisiji u roku od 10 dana od dana nakon objavljivanja ove Uredbe u Službenom listu Europske unije (4).
(151)
Radi dobrog upravljanja, potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu.
(152)
Nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojba za potrebe ove Uredbe su privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačne pristojbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz oksalne kiseline, bez obzira na to je li u dihidratnom (broj CUS 1-6153 i broj CAS 56-6-0021238) ili bezvodnom obliku (broj CUS 4-144 i broj CAS 62-7-ex 2917 11 00) i bez obzira na to je li u vodenoj otopini, trenutačno obuhvaćene oznakom KN 2917110091 (oznaka TARIC 2917110091) te podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indije.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto-cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Privremena pristojba
(%)
Dodatna oznaka TARIC
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Sva ostala trgovačka društva
43,6
B999
NRK
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Sva ostala trgovačka društva
52,2
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od 1 mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Prema članku 21. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od 1 mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od 6 mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 19. listopada 2011.