KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1036/2010
af 15. november 2010
om indførsel af en midlertidig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform med oprindelse i Bosnien-Hercegovina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 17. februar 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af zeolit A i pulverform med oprindelse i Bosnien-Hercegovina.
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 4. januar 2010 af Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. og Zeolite Mira Srl Unipersonale (»klagerne«), som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 25 %, af den samle EU-produktion af zeolit A i pulverform. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, den eksporterende producentgruppe i Bosnien-Hercegovina, importører, brugere og andre parter, som den vidste var berørt, samt repræsentanterne for Bosnien-Hercegovina om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Klagerne, EU-producenterne, den eksporterende producentgruppe i Bosnien-Hercegovina, importørerne og brugerne fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter og -importører fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle kendte EU-producenter og -importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare (jf. afsnit 2.1. nedenfor) i perioden 1. januar 2009 til 31. december 2009.
(6)
Som anført i betragtning 16, indsendte otte EU-producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter har forelagt, udtog Kommissionen fire EU-producenter med den største produktions- og salgsmængde i Unionen til en stikprøve.
(7)
Som anført i betragtning 20, indsendte kun tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. En af disse importører importerede/indkøbte dog ikke den pågældende vare. På grund af det begrænsede antal importører blev det derfor konkluderet, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig længere.
(8)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle parter, som, den vidste, var berørt af sagen, og til alle andre virksomheder, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, nemlig den eksporterende producentgruppe i Bosnien-Hercegovina, de fire EU-producenter i stikprøven og tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/brugere.
(9)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra den eksporterende producentgruppe i Bosnien-Hercegovina, herunder dens forretningsmæssigt forbundne virksomheder, fra de fire EU-producenter i stikprøven og de tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/brugere i Unionen.
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Producenter i Unionen
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spanien
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungarn
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nederlandene
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italien
Importører/brugere i Unionen
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, UK og Mira, Italien
-
Henkel AG, Düsseldorf, Tyskland
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Tyskland
Eksporterende producenter i Bosnien-Hercegovina
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (forretningsmæssigt forbundet med ovennævnte eksporterende producent)
Forretningsmæssigt forbunden importør i Unionen
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen.
1.3. Undersøgelsesperiode
(11)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2005 til afslutningen af UP (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(12)
Den vare, der er omfattet af denne undersøgelse, er zeolit A i pulverform, også omtalt som zeolit NaA i pulverform eller zeolit 4A i pulverform (»den pågældende vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2842 10 00.
(13)
Den pågældende vare er bestemt til anvendelsesformål som builder i produktionen af vaskepulver og vandafkalkningsanordninger.
2.2. Samme vare
(14)
Den pågældende vare, den vare der fremstilles og sælges på Bosnien-Hercegovinas hjemmemarked, samt den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenterne, fandtes at have samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(15)
Den eksporterende producentgruppe fra Bosnien påstod, at produktionsomkostningerne, produktionsprocessen og kvaliteten i forbindelse med den pågældende vare, som eksporteres af både Fabrika Glinice Birac AD og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Alumina d.o.o. (»Birac-gruppen«), er anderledes end i forbindelse med den samme vare, der produceres af visse EU-producenter. Det blev desuden påstået, at Birac-gruppens produktionsproces er baseret på aluminiumoxid-opløsning fra produktionen af aluminiumoxid i stedet for aluminiumtrihydrat, mens produktionen i Unionen typisk er baseret på hydratkrystaller, som ved opvarmning og tilsætning af kaustisk soda bliver flydende igen til produktion af zeolit-opslæmning. Hvad angår ovenstående påstande, skal det bemærkes, at oplysningerne fra Birac-gruppen ikke anfægter den konstatering, at uanset eventuelle forskelle i produktionsprocessen, omkostninger eller kvalitet har den pågældende vare de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål som den samme vare.
3. STIKPRØVEUDTAGNING
3.1. Stikprøve af EU-producenter
(16)
Otte EU-producenter, der tegner sig for ca. 50 % af EU-producenternes salg på markedet, besvarede anmodningen om stikprøvedata i indledningsmeddelelsen. Oprindeligt blev de fem største EU-producenter udtaget til stikprøven. En virksomhed besluttede dog at afbryde sit samarbejde. De resterende fire EU-producenter udgør derfor stikprøven i denne undersøgelse.
(17)
Disse fire producenter tegnede sig for ca. 37 % af EU-producenternes samlede salgsmængde på EU-markedet i UP og for mere end 75 % af salgsmængden for de otte producenter, der indsendte data i forbindelse med stikprøveudtagningen. Disse fire producenter, som blev udtaget til stikprøven, blev betragtet som repræsentative for alle EU-producenterne.
(18)
Den eksporterende producentgruppe fra Bosnien påstod, at tre EU-producenter (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. og Industrias Quimicas del Ebro SA) burde anses for ikke at have udvist samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen. Det blev påstået, at disse virksomheder indsendte ikke-fortrolige svar på mangelskrivelser nogle dage efter den fastsatte frist. Hvad angår ovenstående, skal det bemærkes, at de oplysninger, som førnævnte parter indsendte, blev indsendt rettidigt og på ingen måde hindrede undersøgelsesforløbet eller parternes ret til at forsvare deres interesser.
(19)
Det blev desuden påstået, at en EU-producent (MAL Magyar Aluminium) ikke i sin stikprøvebesvarelse havde angivet, at den var forretningsmæssigt forbundet med en anden EU-producent (Silkem d.o.o.). Sidstnævnte indgik ikke i stikprøven og blev ikke medtaget i MAL Magyar Aluminiums stikprøvebesvarelse. Det blev derfor påstået, at disse to EU-producenter bør anses for ikke at have udvist samarbejdsvilje i forbindelse med den nuværende undersøgelse. Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionens tjenestegrene var bekendt med forbindelsen mellem disse to parter i klagefasen, og forbindelsen fremgik af stikprøvebesvarelsen fra en af de to parter. Desuden fremgik forbindelsen af spøgeskemabesvarelsen fra MAL Amgyar Aluminium. Endelig skal det gøres klart, at Silkem d.o.o. og MAL Magyar Aluminium har samarbejdet fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Silkem d.o.o. indsendte data i forbindelse stikprøveundersøgelsen, men blev ikke udtaget til stikprøven og blev således ikke anmodet om at indsende en fuldstændig spørgeskemabesvarelse. Hvad angår MAL Magyar Aluminium, behøvede virksomheden ikke at indsende en konsolideret spørgeskemabesvarelse, der omfattede Solkem d.o.o., da Silkem d.o.o. er en separat retlig enhed.
3.2. Stikprøveudtagning af ikke-forretningsmæssigt forbundne importører
(20)
Kun tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører besvarede anmodningen om oplysninger i indledningsmeddelelsen med henblik stikprøveundersøgelsen. Det blev efterfølgende klart, at en af disse virksomheder hverken importerede eller indkøbte den pågældende vare. Det blev derfor besluttet, at der ikke var behov for at udtage en stikprøve af de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører.
4. DUMPING
4.1. Normal værdi
(21)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om de to eksporterende producenter i Birac-gruppens salg af samme vare på hjemmemarkedet til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Unionen. Det blev konkluderet, at hjemmemarkedssalget ikke var repræsentativt.
(22)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hver eksporterende producents salg til eksport kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder.
(23)
Salgstransaktionerne på hjemmemarkedet blev anset for at være rentable, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på hjemmemarkedet blev derfor fastlagt for undersøgelsesperioden.
(24)
Ovennævnte analyse viste, at de to eksporterende producenters hjemmemarkedssalg var rentabelt, idet nettoprisen pr. enhed lå over de beregnede produktionsomkostninger pr. enhed.
(25)
Da der ikke blev solgt repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(26)
For at beregne den normale værdi jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev hver af de samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producenternes gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. Produktionsomkostningerne og SA&G-omkostningerne blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
4.2. Eksportpris
(27)
Da alt salg til Unionen fandt sted via en forretningsmæssigt forbunden importør, blev eksportprisen fastsat på grundlag af videresalgsprisen til uafhængige kunder i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9. Videresalgsprisen til den første uafhængige kunde i Unionen blev justeret for alle omkostninger, herunder told og andre afgifter, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, samt en rimelig margin for SA&G og fortjeneste. I denne forbindelse benyttedes den forretningsmæssigt forbundne importørs egne SA&G-omkostninger. Da de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev der anvendt en rimelig fortjenstmargen på 5 % på grundlag af oplysninger fra brugere, som også importerede den pågældende vare i UP.
(28)
Birac-gruppen påstod, at den forretningsmæssigt forbundne importør nærmere optrådte som eksportafdeling end som importør, og at eksportprisen derfor ikke skulle beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, men i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af den eksportpris, der faktisk betaltes eller skulle betales. Det skal i den forbindelse bemærkes, at eksportprisen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, fastsættes på grundlag af videresalgsprisen til uafhængige kunder, når den pågældende vare videresælges til uafhængige kunder af virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundne med eksportøren i eksportlandet. Undersøgelsen viste, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed er beliggende i Unionen. Den varetager bl.a. ordrer fra kunder og fakturering af den pågældende vare produceret af Birac-gruppen. Det blev desuden konstateret, at Birac-gruppen sælger den pågældende vare til den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Unionen med henblik på videresalg til uafhængige kunder i Unionen. Påstanden må derfor afvises. Selv om visse aktiviteter udføres af den forretningsmæssigt forbundne virksomhed forud for import, betyder dette ikke, at eksportprisen ikke kan beregnes på grundlag af videresalgsprisen til den første uafhængige kunde med de nødvendige justeringer, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.
4.3. Sammenligning
(29)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev indrømmet passende justeringer for omkostninger til transport, fragt- og forsikringsomkostninger, bankgebyrer, pakning og kreditomkostninger, hvor dette var berettiget og korrekt og kunne dokumenteres.
4.4. Dumpingmargen
(30)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen for begge eksporterende producenter fastslået på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen.
(31)
Den individuelle dumpingmargen for hver af de eksporterende producenter blev vejet og baseret på de mængder, der eksporteredes til Unionen, hvilket førte til en dumpingmargen udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, på 28,1 % for Birac-gruppen.
(32)
Ud fra de foreliggende oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producentgruppe i Bosnien og oplysningerne i klagen er der ingen andre kendte producenter af den pågældende vare i Bosnien. Den landsdækkende dumpingmargen, der fastsættes for Bosnien-Hercegovina, bør derfor svare til den dumpingmargen, der fastsættes for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Bosnien-Hercegovina.
5. SKADE
5.1. Indledende bemærkninger
(33)
Det erindres, at der i denne procedure kun er én eksporterende producent fra Bosnien (Birac-gruppen). Der kan derfor ikke gives konkrete tal vedrørende importmængder, importpriser, markedsandele og EU-produktion samt salgsmængder med henblik på beskyttelse af virksomhedens private oplysninger. Under disse omstændigheder anføres indikatorerne ved hjælp af indekstal.
(34)
I henhold til afsnit 3.1. ovenfor anses de fire EU-producenter i stikprøven for at udgøre erhvervsgrenen i EU (i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
5.2. EU-forbruget
(35)
I den foreløbige fase af undersøgelsen blev beregningen af EU-forbruget baseret på tal i klagen og suppleret med efterprøvede tal fra producenter og importører/brugere i undersøgelsen. Disse oplysninger blev sendt til alle interesserede parter, som kunne fremsætte bemærkninger hertil. Der blev ikke modtaget bemærkninger, der anfægtede oplysningerne om EU-forbruget.
(36)
EU-forbruget blev således fastsat på grundlag af salget i Unionen af samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen, salgsmængderne i Unionen for samme vare produceret af de andre kendte EU-producenter og importmængden af den pågældende vare fra tredjelande.
(37)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Ton
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Kilde: Klagen og spørgeskemabesvarelser
(38)
Forbruget af den pågældende vare og den samme vare i EU faldt med 7 % i den betragtede periode. Dette afspejler, at brugerne i mindre grad anvender den pågældende vare til nøgleprodukter som f.eks. vaskepulver. Det afspejler samtidig, at brugerindustriens varer i højere grad bliver zeolit-fri.
5.3. Import fra det pågældende land
5.3.1. Data om mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(39)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare med 359 % gennem hele den betragtede periode.
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Importmængde
100
73
68
252
459
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
(40)
Den gennemsnitlige importpris var stabil fra 2005 til 2008 og steg med ca. 10 % i UP. Dette skyldtes navnlig bedre vilkår på EU-markedet, som betød prisstigninger for alle producenter af den pågældende vare.
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Gennemsnitlig importpris (cif)
100
100
102
99
109
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
(41)
Markedsandele for importen fra det pågældende land blev næsten firedoblet i den betragtede periode og lå på 10-15 % i UP.
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Markedsandel for Bosnien-Hercegovina
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indeks: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Kilde: Bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
5.3.2. Virkninger af dumpingimporten på priserne
(42)
Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev den samarbejdsvillige eksporterende bosniske producents importpriser sammenlignet med EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser i UP. EU-erhvervsgrenens priser justeredes til nettopriser, ab fabrik-niveau, og sammenlignedes med cif-importprisen. Der blev ikke beregnet toldafgifter, da den eksporterende bosniske producent var pålagt en præferencesats på 0 % i UP.
(43)
Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen var på mellem 20 og 25 % af EU-erhvervsgrenens priser.
5.4. EU-erhvervsgrenens situation
5.4.1. Indledende bemærkninger
(44)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(45)
De makroøkonomiske indikatorer for bl.a. produktion, kapacitet, salgsmængde og markedsandel er baseret på data fra Kommissionens tjenestegrene, og indikatorerne blev forelagt de interesserede parter, som kunne fremsætte bemærkninger hertil, jf. betragtning 35. Oplysningerne vedrørende disse indikatorer repræsenterer samtlige EU-producenter. Når oplysningerne vedrørende EU-producenterne er brugt overordnet, henviser nedenstående tabeller til makroøkonomiske data som kilde. De øvrige indikatorer er baseret på efterprøvede data fra producenterne i stikprøven. Der henvises til disse indikatorer som mikroøkonomiske data. Hvad angår de makroøkonomiske data, påstod den eksporterende producent fra Bosnien, at det på grund af uoverensstemmelser vedrørende den korrekte KN-kode til klassificering af varen er usandsynligt, at disse data er pålidelige. Det skal i den forbindelse bemærkes, at skadesindikatorer under ingen omstændigheder er påvirket af den påståede uoverensstemmelse vedrørende KN-koderne. Det skal erindres, at definitionen af den pågældende vare blev givet i indledningsmeddelelsen. Definitionen er klar og tydelig og udelukker enhver mulighed for misforståelser. De interesserede parter blev anmodet om at indsende oplysninger på grundlag af varedefinitionen uanset KN-koderne, idet det af indledningsmeddelelsen fremgår, at KN-koder udelukkende anføres til information. Det skal desuden bemærkes, at den eksporterende producent fra Bosnien ikke havde anfægtet oplysningerne vedrørende EU-forbruget. De fleste oplysninger vedrørende importen blev direkte afledt af oplysningerne fra den eksporterende producent fra Bosnien, mens resten vedrører en mindre mængde import fra andre lande. Ud fra ovenstående, og da der ikke blev fremlagt konkrete beviser for påstanden om upålidelige data, måtte denne påstand afvises.
5.4.2. Skadesindikatorer
Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Produktion
100
108
114
90
86
Kapacitet
100
99
104
100
100
Kapacitetsudnyttelse
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Makroøkonomiske data
(46)
I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 14 %. I 2008-2009 indstillede en EU-producent (Sasol Italy SpA) sin produktion. Desuden indstillede Henkel AG produktionen af zeolit-opslæmning (dette er ikke den pågældende vare men en flydende version, der anvendes som erstatning). Denne udvikling forbedrede i et vist omfang de øvrige producenters situation.
(47)
Til trods for ovennævnte udvikling var kapaciteten forholdsvis stabil i den betragtede periode baseret på den beregningsmetode, der normalt anvendes af erhvervsgrenen. Efterprøvningen af producenterne i stikprøven viste dog, at beregningen af kapaciteten for denne erhvervsgren kan variere afhængigt af situationen på markedet for den pågældende vare og markedet for andre varer, som kan produceres på de samme produktionsanlæg.
(48)
Tallene for kapacitetsudnyttelsen viser et fald på 14 %. Kapacitetsraten nåede på intet tidspunkt 80 %, hvilket er udtryk for en vis overkapacitet. Dette spørgsmål behandles yderligere under afsnittet om årsagssammenhæng.
Lagre
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Ultimolagre
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Makroøkonomiske data
(49)
EU-erhvervsgrenens lagre var meget små i hele den betragtede periode. Produktionen af den samme vare var planlagt til at matche ordrerne, og lagrene blev altid holdt på det mindst mulige niveau. Lagrene var derfor ikke en afgørende faktor i undersøgelsen.
Salgsmængde og markedsandel
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Salgsmængde i EU
100
108
116
93
82
Markedsandel
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Markedsandel (indeks)
100
101
101
96
89
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Makroøkonomiske data
(50)
EU-erhvervsgrenens salg faldt med 18 % i løbet af den betragtede periode.
(51)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 11 % i løbet af den betragtede periode.
Salgspriser
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Gennemsnitlig salgspris (EUR/ton)
292
306
315
332
354
Kilde: Mikroøkonomiske data
(52)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter i EU steg med 21 % i den betragtede periode. Dette afspejlede i store træk de højere råvare- og energipriser, og isoleret set kan det derfor ikke betragtes som en relevant indikator.
Rentabilitet
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Fortjenstmargen før skat
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Kilde: Mikroøkonomiske data
(53)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet var lav i hele den betragtede periode. Denne situation skyldtes, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at hæve sin priser på grund af de forhold, der behandles under afsnittet »Årsagssammenhæng«, og især den stigende dumpingimport. Det skyldtes desuden den lave kapacitetsudnyttelsesgrad, jf. betragtning 47.
(54)
Fra 2005-2008 faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet markant og var i 2008 negativ. Rentabiliteten blev positiv igen i UP med det højeste niveau i den undersøgte periode, men lå stadig under den målfortjeneste på 5,9 %, som erhvervsgrenen kunne have opnået uden dumpingimport på markedet (jf. betragtning 67).
(55)
Den eksporterende producent påstod, at EU-producenternes rentabilitet var god i 2009. Denne påstand blev ikke underbygget af positive beviser, og den pågældende part henviser derimod til uspecificerede »offentligt tilgængelige oplysninger«. Producenterne i stikprøven påstod, at rentabiliteten i 2009 var en engangsforestilling og ikke var bæredygtig over for den eksporterende bosniske producents markante indtræden på markedet med store importmængder til lave dumpingpriser. Producenterne i stikprøven påstod, at rentabiliteten for 2010 sandsynligvis ville fald til 2008-niveauet.
(56)
Ovenstående påstande blev undersøgt af Kommissionens tjenestegrene. Undersøgelsen omfattede især udviklingen i råvare- og salgsomkostninger og priserne i de relevante kontrakter. Det blev konstateret, at EU-erhvervsgrenen i 2009 havde fordel af visse midlertidige faktorer, som øgede erhvervsgrenens rentabilitet til trods for de omfattende mængder af dumpingimport:
i)
Producenterne i stikprøven havde i et vist omfang fordel af de øgede produktions- og salgsmængder, idet to andre EU-producenter indstillede produktionen, jf. betragtning 46.
ii)
Til trods for den generelle stigning i råvarepriserne fra 2008 havde visse producenter i stikprøven fordel af årlige råvarekontrakter, som begrænsede konsekvenserne af disse stigninger.
iii)
En producent i stikprøven havde fordel af betydeligt lavere finansielle omkostninger i 2009 som følge af en omstrukturering i gruppen.
(57)
På dette grundlag tydede udviklingen i fortjenstmargenen stadig på skade, idet fortjenesten ellers ville have været betydeligt højere uden dumpingimport.
Investeringer, investeringsafkast, likviditet og evnen til at rejse kapital
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Investeringer (EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Afkast af nettoaktiverne
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Likviditet (EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Kilde: Mikroøkonomiske data
(58)
Den eksporterende producent fra Bosnien påstod, at investeringerne var lave i den betragtede periode, hvorimod EU-erhvervsgrenen forklarede, at investeringsafkastet var for lavt til at berettige de betydelige investeringer i den pågældende vare.
(59)
Investeringsafkastet, udtrykt som EU-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, fulgte samme tendens som rentabiliteten ovenfor. Det skal bemærkes, at de pågældende nettoaktiver allerede i stort omfang var blevet afskrevet.
(60)
EU-erhvervsgrenens likviditet fulgte også samme tendens som rentabiliteten ovenfor. Situationen for likviditeten var alvorlig i 2008, da producenterne registrerede store tab i salgsmængder og stadig skulle efterleve deres kontraktlige forpligtelser til at indkøbe råvarer.
(61)
EU-erhvervsgrenen anførte ikke evnen til at rejse kapital som et problemområde.
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Beskæftigelse (fuldtidsækvivalenter)
241
241
253
244
221
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivitet pr. ansat
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Kilde: Mikroøkonomiske data undtagen beskæftigelse - makroøkonomiske data
(62)
Antallet af ansatte hos samtlige EU-producenter, som beskæftiger sig med den samme vare, faldt i den betragtede periode i takt med faldet i produktions- og salgsmængder. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg, hvilket afspejlede den stigende inflation.
(63)
Produktiviteten, udtrykt som produceret mængde pr. arbejdstager, steg med 14 % i løbet af undersøgelsesperioden, idet salgsmængderne faldt mere end beskæftigelsen. Denne negative udvikling vil sandsynligvis føre til yderligere tab af arbejdspladser i fremtiden.
5.4.3. Dumpingens størrelse
(64)
I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra det pågældende land kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet ikke anses for at være ubetydelige.
5.5. Konklusion om skade
(65)
I den betragtede periode led EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, hvilket tydeligt fremgår af ovenstående analyse af erhvervsgrenens produktion, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse og produktivitetstendenser.
(66)
Hvad angår priserne og rentabiliteten, viser der sig også en skadevoldende situation. Analysen kompliceres dog af råvare- og energiprisstigningerne, som har haft betydning for priserne på den pågældende vare. Rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet forværredes alle i perioden 2005-2008. 2008 var et særligt alvorligt år for erhvervsgrenen, navnlig da mange virksomheder var fastlåst i råvarekontrakter og samtidig mistede mere end 20 % af salgsmængden.
(67)
I 2009 bedredes markedssituationen, og prisstigninger forbedrede rentabiliteten, men det var, jf., betragtning 55 og 56, klart, at der var tale om et midlertidigt pusterum og at markedssituationen i 2009 sandsynligvis ikke ville fortsætte. Det skal dog bemærkes, at selv i 2009 nåede rentabiliteten ikke 5,9 %, som skønnes at være en normal fortjeneste for denne erhvervsgren.
(68)
Skaden blev vurderet for hele EU-erhvervsgrenen (makroøkonomiske indikatorer), selv om kun producenterne i stikprøven blev vurderet for visse indikatorer (mikroøkonomiske indikatorer). Der blev ikke konstateret væsentlige forskelle mellem de mikro- og makroøkonomiske indikatorer.
(69)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at en væsentlig del af EU-erhvervsgrenen har lidt skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
6.1. Indledning
(70)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
6.2. Dumpingimportens virkninger
(71)
I den betragtede periode steg importen fra det pågældende lande med næsten 400 % og opnåede et betydeligt marked, dvs. at markedsandelen steg fra under 5 % til mellem 10 og 15 %. Sideløbende var der en direkte og sammenlignelig forværring af den økonomiske situation i EU-erhvervsgrenen, som er den eneste anden væsentlige aktør på EU-markedet, da importen fra andre lande er ubetydelig.
(72)
Disse stigninger i markedsandelen for dumpingimporten satte ind på et tidspunkt, hvor EU-forbruget faldt med 7 % i den betragtede periode.
(73)
De stigende mængder dumpingimport underbød EU-erhvervsgrenens priser med 20-25 % i UP. Det kan med rimelighed forventes, at en sådan stigning i importen på et marked med faldende efterspørgsel var skyld i det pristryk, der fandt sted i 2008 og 2009. Dumpingimportens virkning på priserne blev forværret, idet salget overvejende foregår på grundlag af årlige kontrakter. Dumpingimporten fra Bosnien kunne dermed anvendes til at trykke prisstigninger for store salgsmængder til trods for stigninger i råvarepriserne. I 2009 blev denne virkning til dels opblødt, men dog ikke nok til at erhvervsgrenen som helhed kunne nå den normale fortjeneste på 5,9 %.
(74)
I betragtning af det klart dokumenterede sammenfald i tid mellem på den ene side den kraftige vækst i dumpingimport, som underbød EU-erhvervsgrenens priser, og på den anden side EU-erhvervsgrenens tab af salgs- og produktionsmængde, fald i markedsandel samt pristryk, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle for den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
6.3. Virkningerne af andre faktorer
6.3.1. EU-producenternes eksportresultater
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Eksport af EU-produktionen
100
108
90
57
121
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Makroøkonomiske data
(75)
EU-producenternes eksportmængde steg i den betragtede periode, men udgjorde kun ca. 10 % af produktionen. Eksporten øgedes hos producenterne i stikprøven og kompenserede delvis for det mindre salg på EU-markedet.
(76)
EU-erhvervsgrenens eksportresultater bidrog således til virksomhedens overlevelse og bidrog ikke til den væsentlige skade, som erhvervsgrenen blev påført.
6.3.2. Import fra tredjelande
(77)
Importen fra tredjelande var ubetydelig i den betragtede periode og kunne ikke have bidraget til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen. Den eksporterende producent fra Bosnien påstod, at EU-producenterne havde mistet markedsandele til importen fra Kina og Korea, men denne påstand er ikke underbygget med faktiske oplysninger, da importen fra disse lande var marginal.
6.3.3. Virkningen af en nedgang i forbruget
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
EU-forbrug i tons
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Kilde: Makroøkonomiske data
(78)
I den betragtede periode faldt forbruget med ca. 240 000 tons (7 %), hvilket skyldtes, at vaskepulverindustrien gradvist anvender flere alternative produkter i deres formler for at erstatte den pågældende vare. Den eksporterende producent påstod, at dette førte til fyldte lagre, annullering af ordrer og lavere fortjeneste.
(79)
Det skal bemærkes, at to producenter på EU-markedet indstillede produktionen ved afslutningen af den betragtede periode, og der blev derfor foretaget en justering af kapaciteten for at kompensere for faldet i forbruget. Som det fremgår af betragtning 49, var lagrene lave og stabile, hvorfor produktionen blev justeret til det lavere forbrug.
(80)
Selv om det ikke kan udelukkes, at nedgangen i forbruget har bidraget til den skade, der påførtes EU-producenterne, var denne virkning dog tilsyneladende ikke afgørende.
6.3.4. Virkningen af investeringer
(81)
Den eksporterende producent påstod, at skaden skyldtes efterlevelsen af REACH-lovgivningen. Som det fremgår af betragtning 58, kunne dette på grund af investeringerne i den pågældende vare i hele den betragtede periode ikke have bidraget til den forvoldte skade i et væsentligt omfang. Desuden har omkostningerne i forbindelse med REACH været moderatere.
6.3.5. Virkningen af stigninger i råvare- og energiomkostninger
(82)
Visse parter påstod, at de øgede råvare- og energiomkostninger bidrog til skaden. Stigningen i disse omkostninger var ganske rigtig væsentlig og fandt hovedsagelig sted i 2008. Dette havde uden tvivl en virkning på rentabiliteten i det pågældende år, da stigningerne fandt sted i en perioden med faldende salg. De øgede energiomkostninger blev i en vis grad afspejlet i salgspriserne, jf. betragtning 52, selv om pristrykket som følge af dumpingimporten hindrede tilstrækkelige stigninger.
(83)
Det konkluderes derfor, at stigningen i råvare- og energiomkostningerne ikke har bidraget til den påførte skade.
6.3.6. Virkning af kapacitetsproblemer
(84)
Problemerne med overkapacitet og lav kapacitetsudnyttelse blev behandlet i betragtning 46. Kapacitetsproblemernes virkning på rentabiliteten skal ses i lyset af erhvervsgrenens strukturelle kendetegn og tilstedeværelsen af dumpingimport. Virkningen på rentabiliteten skyldes de omfattende faste omkostninger, som kunne dækkes, hvis udnyttelsesgraden var højere.
(85)
Overkapaciteten og den lave kapacitetsudnyttelse kan dog delvist forklare nogle af de negative skadesindikatorer hos EU-producenterne, men forklarer ikke det store fald i produktion, salgsmængde og markedsandel i 2009. Det er således klart, at de ikke bryder årsagssammenhængen mellem den voldsomme stigning i importen til dumpingpriser og den skade, der forvoldtes EU-producenterne.
6.3.7. Virkningen af den globale kreditkrise/den generelle økonomiske krise
(86)
Visse interesserede parter påstod, at den globale kreditkrise og den generelle økonomiske krise bidrog til skaden. Faktisk var der en nedgang i forbruget af den pågældende vare i 2008/2009, hvor krisen fandt sted.
(87)
Disse problemer forklarer dog ikke, hvorfor EU-producenternes markedsandel faldt betydeligt i 2009, mens markedsandelen for importen fra Bosnien steg og underbød EU-priserne med over 20 %. Nedgangen i forbruget i 2008/2009 ville i sig selv have påvirket EU-erhvervsgrenen, men den voldsomme stigning i importen fra Bosnien-Hercegovina havde således en langt mere afgørende virkning på EU-erhvervsgrenens salgsmængder og - i lyset af underbuddet - på priserne. Krisen brød således ikke årsagssammenhængen mellem den voldsomme stigning i importen til dumpingpriser og den skade, der forvoldtes EU-producenterne.
6.3.8. Virkningen af den konsoliderede brugerindustri
(88)
Selv om mere end 10 virksomheder producerede den pågældende vare i UP, bestod den vigtigste brugerindustri (producenter af vaskepulver og vandafkalkningsanordninger) hovedsagelig af 4 store grupper (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble og Unilever). To store samarbejdsvillige brugere tegnede sig faktisk for næsten 40 % af købet af den pågældende vare i EU. Ved hjælp af centraliserede indkøb kan de fire grupper desuden holde priserne på den pågældende vare nede.
(89)
Dette problem er det ikke et nyt fænomen, men har derimod eksisteret i mange år. Det kan derfor ikke forklare faldet i produktionen, salgsmængderne og markedsandelen i 2009. Det er således klart, at det ikke bryder årsagssammenhængen mellem den voldsomme stigning i importen til dumpingpriser og den skade, der forvoldtes EU-producenterne.
6.4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(90)
Ud fra ovenstående bekræftes det foreløbigt, at den pågældende dumpingimport forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(91)
En række andre faktorer end dumpingimporten blev undersøgt, men ingen af disse kunne forklare de alvorlige tab af markedsandel, produktions- og salgsmængder, som fandt sted i 2008 og 2009, hvilket falder sammen med stigningen i mængden af dumpingimport.
(92)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Bosnien-Hercegovina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
7. UNIONENS INTERESSER
7.1. Generelle bemærkninger
(93)
Kommissionen undersøgte, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det i dette tilfælde ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger til trods for den foreløbige konklusion om, at er tale om skadevoldende dumping. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger.
7.2. EU-erhvervsgrenens interesser
(94)
Skadesanalysen har tydeligt vist, at EU-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. Den øgede tilstedeværelse af dumpingimport de senere år medførte et tryk på salgspriserne på EU-markedet og et tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen. Dette afholdt EU-erhvervsgrenen fra at nå et rentabilitetsniveau i stil med den rentabilitet, der opnås på andre varer.
(95)
Undersøgelsen har vist, at en stigning i markedsandelen for dumpingimporten fra det pågældende land kun kan ske direkte på EU-erhvervsgrenens bekostning. Til trods for den omstrukturering, der fandt sted hos EU-producenterne (to virksomheder indstillede produktionen) er situationen ikke bedret. Det skal i den forbindelse bemærkes, at zeolit A i pulverform er en vigtig vare for omsætningen hos virksomhederne i stikprøven, da den udgør indtil 30 % af deres omsætning. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EU-erhvervsgrenens situation tydeligvis forværres yderligere. Indførelsen af foranstaltninger vil genetablere importprisen på et ikke-skadevoldende niveau, hvilket vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at konkurrere på rimelige handelsvilkår.
(96)
Derfor konkluderes det foreløbigt, at det klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse at indføre antidumpingforanstaltninger.
7.3. Importørernes interesser
(97)
De sandsynlige virkninger af foranstaltningerne for importører skal behandles i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 2. Det skal i den forbindelse bemærkes, at de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, der gav sig til kende, også var brugere. Analysen vedrørende disse virksomheder præsenteres i det relevante afsnit om brugernes interesser.
7.4. Brugernes og forbrugernes interesser
(98)
Der blev ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, efter at meddelelsen om indledning af denne procedure var blevet offentliggjort. Analysen blev således begrænset til foranstaltningernes virkninger for brugere.
(99)
Der blev sendt spørgeskemaer til 8 kendte brugere. Der blev dog kun modtaget relevante bemærkninger fra to af dem. Analysen af Unionens interesser er derfor baseret på besvarelserne fra to forholdsvis store brugere, som tilsammen tegner sig for næsten 40 % af EU-forbruget.
(100)
De to samarbejdsvillige EU-brugere er ledende aktører i vaskemiddel- og vandafkalkningsindustrien i Unionen. De var begge imod indførelsen af foranstaltninger.
(101)
Undersøgelsen viste, at de samarbejdsvillige EU-brugere importerede mindre en tredjedel af deres forbrug fra den eksporterende producent i Bosnien. Den resterende del indkøbes via udbud fra EU-producenter, som stadig er den vigtigste leverandør for de samarbejdsvillige brugere. I betragtning af den lave kapacitetsudnyttelsesgrad hos EU-producenterne, jf. betragtning 47 og 48, er det klart, at en eventuel indførelse af foranstaltninger ikke forventes at føre til forsyningsknaphed eller omfattende prisstigninger.
(102)
Det lader desuden til, at brugerindustrien i Unionen allerede er begyndt at undersøge muligheden for import fra Kina. Den omstædndighed at der findes en sådan mulighed, som anses for pålidelig, viser, at en eventuel indførelse af foranstaltninger på ingen måde vil føre til knaphed på den pågældende vare.
(103)
Der blev desuden set på andelen af slutprodukter, hvortil den pågældende vare anvendes, i virksomhedernes omsætning. Det skal i denne sammenhæng bemærkes, at de relevante produkter i begge tilfælde udgør under 10 % af deres omsætning.
(104)
Andelen af den pågældende vare, der indarbejdes i slutprodukterne, blev også undersøgt. Undersøgelsen viste, at denne andel generelt er ekstremt lav (gennemsnitligt under 5 % af de samlede omkostninger), og den pågældende vare udgør derfor ikke et væsentligt omkostningselement i slutprodukterne.
(105)
Kommissionen undersøgte desuden, om indførelsen af foranstaltninger vil få en væsentlig negativ finansiel indvirkning på situationen hos disse to brugere. Kommissionen etablerede to scenarier, nemlig et worst-case-scenarie og et mere realistisk scenarie.
(106)
I worst-case-scenariet antages det, at både importpriserne og EU-erhvervsgrenens priser øges som følge af tolden. Dermed øges brugernes omkostninger i gennemsnit med mindre end 2 %.
(107)
Ovenstående situation skal sammenlignes med rentabiliteten hos de samarbejdsvillige EU-brugere. Brugernes rentabilitet på varer, hvori den pågældende vare indgår, er på ca. 11 % og for alle deres varer på 20 %. I betragtning af denne rentabilitet vil selv en fuld overvæltning af foranstaltningerne til både importpriserne og EU-priserne ikke få en uforholdsmæssig stor virkning for disse parters økonomiske situation.
(108)
Et langt mere realistisk scenarie er nemlig, at indførelsen af foranstaltninger vil føre til en situation, hvor kun importen fra Bosnien-Hercegovina øges, mens EU-erhvervsgrenens får fordel af øgede stordriftsfordele. Forsyningssituationen i Unionen er, jf. ovenfor, tilstrækkelig, idet de fleste EU-producenter langt fra producerer ved fuld kapacitet.
(109)
Det skal desuden bemærkes, at undersøgelsen viste, at der findes erstatningsvarer for den pågældende vare. Det står således klart, at både de samarbejdsvillige og ikke-samarbejdsvillige brugere også producerer vaskemiddel uden den pågældende vare. I dette mere realistiske scenarie vil de samarbejdsvillige brugeres omkostninger kun stige med en brøkdel af en procent. Med andre ord vil indførelsen af foranstaltninger i lyset af rentabilitetstallene kun få ubetydelige konsekvenser for brugere.
(110)
I betragtning af det ovenstående er det klart, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil medføre væsentlige virkninger for brugerne, og det er derfor højst usandsynligt, at der endda vil forekomme prisstigninger for forbrugerne.
7.5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(111)
Overordnet set forventes det, at EU-erhvervsgrenen tydeligvis vil være i stand til at drage fordel af foranstaltningerne. EU-erhvervsgrenen kunne i første omgang drage fordel af øgede stordriftsfordele på grund af en højere kapacitetsudnyttelse som følge af en stigning i produktion og salg.
(112)
I betragtning af det ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på importen af den pågældende vare fra Bosnien-Hercegovina ikke vil påvirke EU-brugerne væsentligt, og at indførelsen generelt er i Unionens interesse.
8. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(113)
I betragtning af konklusionerne ovenfor vedrørende dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser bør der træffes midlertidige foranstaltninger mod import af den pågældende vare fra Bosnien-Hercegovina for at hindre, at dumpingimporten forvolder EU-erhvervsgrenen yderligere skade.
8.1. Skadestærskel
(114)
De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen, men uden at overstige de konstaterede dumpingmargener.
(115)
Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 5,9 % af omsætningen. Der er tale om den fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnåede i UP på alle sine varer, inkl. den pågældende vare. Rentabiliteten for den pågældende vare blev påvirket af dumpingimporten, og det er derfor klart, at dette rentabilitetsniveau er formålstjenstligt og ikke alt for stort. Det blev desuden overvejet, om EU-erhvervsgrenens rentabilitet for 2005-2007 skulle anvendes, men fortjenesten var lavere på grund af den rentabilitet, som virksomhederne opnåede på lignende varer, og blev ikke anset for repræsentativ for en levedygtig industri. Dette skyldes, at importen fra Bosnien underbød EU-erhvervsgrenens priser med mellem 10 og 20 % i disse tre år, og sådanne forskelle ville have spillet en væsentlig rolle i de årlige kontraktforhandlinger. Disse fortjenstmargener kan derfor ikke anses for repræsentative for en normal situation på EU-markedet. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Denne ikke-skadevoldende pris blev opnået ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til produktionsomkostningerne.
(116)
Den nødvendige prisforhøjelse blev så fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. Den således beregnede underbudsmargen var på 31,5 %.
8.2. Midlertidige foranstaltninger
(117)
I lyset af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på import med oprindelse i Bosnien-Hercegovina på et niveau svarende til den konstaterede dumpingmargen.
(118)
I betragtning af ovenstående bør den midlertidige antidumpingtold for Bosnien-Hercegovina være på 28,1 %.
9. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(119)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told i forbindelse med denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform, også omtalt som zeolit NaA i pulverform eller zeolit 4A i pulverform, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2842 10 00 (Taric-tillægskode 2842100030) med oprindelse i Bosnien-Hercegovina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 28,1 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer.
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. De interesserede parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2010.