KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 402/2012
af 10. maj 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 12. august 2011 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet af International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL S.c.r.l - »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af aluminiumsradiatorer. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, producenter i referencelandet, importører, forhandlere og andre parter, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en mundtlig høring inden for fristen i indledningsmeddelelsen.
(4)
Klageren, andre EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, importører og forhandlere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter og -importører samt eksporterende producenter fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle importører og eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare (jf. definitionen i afsnit 3 nedenfor) i perioden fra juli 2010 til juni 2011.
(6)
For at give de eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende kinesiske producenter, som den vidste var berørt af sagen, og til myndighederne i Kina. Kun en gruppe af virksomheder, Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. og Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. (»Sira-gruppen«), gav sig til kende og anmodede om markedsøkonomisk behandling. Der blev modtaget anmodninger om individuel behandling fra Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. og Metal Group Co., Ltd.
(7)
Hvad angår EU-producenterne og som uddybet i betragtning 24, indsendte otte EU-producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter har forelagt, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af fire EU-producenter på grundlag af den største produktions- og salgsmængde, deres størrelse og geografiske placering i Unionen.
(8)
Som anført i betragtning 27 indsendte kun tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. To af disse importører importerede/indkøbte dog ikke den pågældende vare. På grund af det begrænsede antal importører blev det derfor konkluderet, at stikprøveudtagning ikke længere var nødvendig.
(9)
Som anført i betragtning 28 indsendte 18 eksporterende producenter i Kina de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de to eksporterende producenter med den største eksportmængde til Unionen.
(10)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle virksomheder, der gav sig til kende inden for fristen i indledningsmeddelelsen, nemlig de eksporterende producenter i Kina, de fire EU-producenter, der indgik i stikprøven, de samarbejdsvillige importører i Unionen og til den europæiske forbrugerorganisation BEUC og anmodede dem om at sende brugerspørgeskemaet til organisationens medlemsvirksomheder.
(11)
Der blev modtaget besvarelser fra to eksporterende producenter i Kina, der indgik i stikprøven, fra de fire EU-producenter, der indgik i stikprøven, og fra en ikke forretningsmæssigt forbundet importør. Ingen af brugerne besvarede spørgeskemaet.
(12)
Desuden fremsatte en gruppe af eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, en anmodning om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Det ville i den midlertidige fase have været urimeligt byrdefuldt at foretage en gennemgang af disse anmodninger. Der vil i den endelige fase blive truffet en afgørelse om, hvorvidt denne gruppe af virksomheder skal indrømmes individuel behandling.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Producenter i Unionen
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polen
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italien
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italien
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italien.
EU-importører
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polen.
Eksporterende producenter i Kina
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (»Zhejiang Flyhigh«), Jinyun
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Undersøgelsesperiode
(14)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2010 til 30. juni 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(15)
Den pågældende vare er aluminiumsradiatorer og elementer eller sektioner, som disse radiatorer består af, uanset om sådanne elementer eller sektioner er samlet i blokke, undtagen elektriske radiatorer og elementer og sektioner heraf (»den undersøgte vare«). Den pågældende vare tariferes for øjeblikket under KN-kode ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 og ex 7616 99 90.
(16)
Varedefinitionen blev anfægtet af Sira-gruppen på grundlag af påståede forskelle mellem de to produktionsprocesser, som anvendes til fremstilling af radiatorer. Sira-gruppen består af to kinesiske eksporterende producenter, hvoraf den ene anvendte sprøjtestøbningsteknikken, hvorimod den anden virksomhed anvendte ekstruderingsmetoden. Sira-gruppen påstod, at ekstruderingsmetoden bør udelukkes fra definitionen af den pågældende vare på grund af påståede forskelle i de fysiske og tekniske egenskaber, råmaterialer, produktionsomkostninger og salgspriser, og idet der ikke anvendes den samme ekstruderingsteknik i Unionen og Kina.
(17)
En anden kinesisk part, det kinesiske handelskammer for import og eksport af maskiner og elektroniske produkter (CCCME), anmodede om en uddybning af dette spørgsmål som følge af forskelle i omkostninger og priser på radiatorer produceret ved hjælp af de to produktionsmetoder.
(18)
Selvom der er mindre forskelle, er det i den forbindelse klart, at radiatorer produceret ved hjælp af de to metoder har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål. Radiatorer produceret ved hjælp af de to metoder kan i høj grad erstatte hinanden. De grundlæggende egenskaber er først og fremmest lethed, ringe termisk træghed og høj varmeføring. Forskelle i omkostninger og priser og det forhold, at ekstruderingsteknikken kan omfatte brug af en lidt anderledes type aluminiumlegering, ændrer ikke disse grundlæggende egenskaber. Hvad angår prissammenligninger, er der taget højde for eventuelle forskelle i strukturen af det system, der anvendes til sammenligning af varetyper i denne undersøgelse (»varekontrolnummer-systemet«), hvilket betyder, at der kun foretages sammenligninger mellem varer med samme varekontrolnumre.
(19)
Desuden bør aluminiumsradiatorer betragtes som en enkelt vare uanset deres produktionsproces, idet de sælges gennem de samme salgskanaler, og idet slutbrugernes og forbrugerne opfatter radiatorerne som varer produceret af aluminium (med de velkendte egenskaber, som er beskrevet ovenfor), og ikke betragter dem forskelligt på grundlag af produktionsmetoden. På denne baggrund afvises påstanden.
(20)
CCCME anfægtede også det forhold, at stålpladeradiatorer og støbejernsradiatorer ikke er omfattet af varedækningen. Selvom disse varer har de samme anvendelsesformål, har de dog forskellige grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, idet det grundlæggende råmateriale (aluminiumlegering) erstattes af jern eller stål, som har anderledes fysiske og tekniske egenskaber, hvad angår vægt, termisk træghed og varmeføring. Påstanden afvises derfor.
(21)
CCCME fremsatte desuden bemærkninger til referencerne i klagen vedrørende salg »som led i udbudsprocedurer«. Disse bemærkninger viste, at CCCME antog, at der var tale om offentlige kontrakter. De udbudsprocedurer, der var omtalt i klagen, vedrørte dog normal praksis i erhvervslivet, hvor en køber af radiatorer i Unionen anmoder potentielle leverandører om at opgive deres priser, inden køberen afgiver sin ordre. De importerede varer fra Kina, der blev anvendt til beregningerne, indgik ikke i offentlige udbudsprocedurer.
(22)
CCCME fremsætter desuden bemærkninger til referencer i klagen vedrørende »designradiatorer«, idet det blev antaget, af disse radiatorer er udelukket fra varedækningen. Også disse bemærkninger var baseret på en misforståelse, idet varedækningen ikke udelukker sådanne radiatorer. Disse påstande blev derfor afvist.
2. Samme vare
(23)
Det fremgik af undersøgelsen, at aluminiumsradiatorer, der fremstilles og eksporteres fra Kina, og aluminiumsradiatorer, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenterne, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. STIKPRØVEUDTAGNING
1. Stikprøveudtagning af EU-producenter
(24)
På baggrund af det store antal EU-producenter blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for stikprøveudtagning for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17.
(25)
Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af fire virksomheder ud af 8 EU-producenter, om hvem man vidste, at de producerede samme vare inden undersøgelsens indledning, udvalgt ud fra deres salgsmængde, størrelse og geografiske placering i Unionen. De tegnede sig for 66 % af den samlede anslåede produktion i Unionen i UP. Interesserede parter blev opfordret til at gennemse sagsakterne og fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. En interesseret part anmodede om, at der i stikprøven også blev taget hensyn til produktionsmængde. Det blev bestemt at ændre stikprøven i overensstemmelse hermed. Ingen af de interesserede parter gjorde indsigelse mod den endelige stikprøve, der bestod af fire virksomheder.
2. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(26)
I betragtning af det potentielt store antal importører i forbindelse med proceduren påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(27)
Kun tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at samarbejde. Da to af disse importører ikke angav import eller køb af den pågældende vare, var det ikke længere nødvendigt at udtage en stikprøve.
3. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(28)
I alt 18 eksporterende producenter i Kina indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Disse virksomheder eksporterede ca. 5 millioner elementer (3), dvs. næsten 50 % af den kinesiske eksport til EU-markedet i UP. Ud fra de oplysninger, som disse parter indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af to eksporterende producenter med den største repræsentative produktionsmængde, salg og eksport, som med rimelighed kunne undersøges inden for fristen. De to eksporterende producenter, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. og Metal Group Co., Ltd., tegnede sig for ca. 62 % af salgsmængden fra de 18 eksporterende producenter, som indsendte oplysninger i forbindelse med stikprøveudtagningen.
(29)
En gruppe af eksporterende producenter (Sira-gruppen) anfægtede deres udelukkelse fra stikprøven, idet gruppen fremstiller en bestemt type radiatorer (ved hjælp af ekstruderingsmetoden), og idet gruppens deltagelse i stikprøven derfor ville gøre stikprøven mere repræsentativ. Tilføjelsen af endnu en gruppe var dog ikke nødvendig, idet den oprindeligt udtagne stikprøve alligevel repræsenterede over 60 % af den eksportmængde, der var blev angivet af de samarbejdsvillige virksomheder. Stikprøven behøvede desuden ikke at omfatte samtlige typer af den pågældende vare. Anmodningen om medtagelse af Sira-gruppen blev derfor afvist, og den oprindelige stikprøve blev bekræftet.
D. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
1.1. Markedsøkonomisk behandling
(30)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(31)
De to eksporterende producenter i stikprøven anmodede dog kun om individuel behandling. Kriterierne for markedsøkonomisk behandling blev derfor ikke undersøgt.
1.2. Individuel behandling
(32)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(33)
Begge eksporterende producenter i stikprøven anmodede om individuel behandling. Begge anmodninger blev undersøgt. Undersøgelsen viste, at virksomhederne i stikprøven opfyldte samtlige betingelser i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(34)
Begge eksporterende producenter i stikprøven blev derfor indrømmet individuel behandling.
2. Referenceland
(35)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(36)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Rusland som passende referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(37)
Der blev ikke modtaget bemærkninger til forslaget om at anvende Rusland som referenceland. Ingen af de interesserede parter foreslog alternative producenter af den samme vare i referencelandet udover dem, der fremgik af klagen, i forbindelse med undersøgelsen.
(38)
Der blev ikke udvist samarbejdsvilje i Rusland, selv om de kendte russiske producenter blev kontaktet gentagne gange i løbet af undersøgelsen og fik tilsendt spørgeskemaer for producenter i referencelandet.
(39)
Kommissionen søgte gennem sin egen efterforskning at fastslå, om der fandtes andre producenter i tredjelande.
(40)
Der blev derfor sendt henvendelser og spørgeskemaer til alle kendte producenter i andre tredjelande (dvs. Tyrkiet, Iran, Kroatien, Indien, Sydafrika og Schweiz). Til trods for en opfølgning på disse henvendelser blev der dog ikke udvist samarbejdsvilje.
(41)
Som det fremgår af betragtning 38-40 blev der i undersøgelsen ikke fundet andre tredjelande, der kunne anvendes som referenceland i denne undersøgelse. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev det derfor midlertidigt konkluderet, at det ikke var muligt at fastsætte en normal værdi for producenterne i stikprøven på grundlag af hjemmemarkedspriser eller en beregnet normal værdi i et tredjeland med markedsøkonomi, eller prisen fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, og det var derfor nødvendigt at fastsætte den normale værdi på ethvert andet rimeligt grundlag, i dette tilfælde de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare. Dette blev fundet hensigtsmæssigt som følge af den manglende samarbejdsvilje, jf. ovenfor, og på grund af EU-markedets størrelse, tilstedeværelsen af import og den stærke interne konkurrence på EU-markedet for denne vare.
3. Normal værdi
(42)
Da de to virksomheder i stikprøven ikke anmodede om markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi for alle eksporterende kinesiske producent fastsat, jf. betragtning 41, på grundlag af de priser, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare. Ud fra valget af priser, der er betalt eller skal betales i Unionen, blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der var blevet kontrolleret hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, jf. betragtning 13.
(43)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder på EU-markedet var repræsentativt. Det konstateredes, at EU-producenternes hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de eksporterende producenter i stikprøven.
(44)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg på EU-markedet til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne på EU-markedet blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på EU-markedet blev derfor fastlagt for UP. Ovennævnte analyse viste, at salg på EU-markedet af visse varetyper var rentabelt, idet nettosalgsprisen pr. enhed lå over de beregnede produktionsomkostninger pr. enhed.
(45)
Den normale værdi for hver varetype blev baseret på den faktisk salgspris (ab fabrik) for det rentable salg og på en beregnet normal værdi for ikke-rentabelt salg.
(46)
Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje SA&G-omkostninger og fortjenesten til EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger. Beløbene for SA&G og fortjeneste på 4,43 % blev, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, fastlagt på basis af EU-producenternes faktiske tal for produktion og salg i normal handel af samme vare.
4. Eksportpriser
(47)
Da de eksporterende producenter i stikprøven blev indrømmet individuel behandling, og da deres eksportsalg til Unionen gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
5. Sammenligning
(48)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev i alle tilfælde foretaget passende justeringer for indirekte skatter, fragt, forsikring, emballering og kreditomkostninger, hvor dette var berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
(49)
For så vidt angår en af de eksporterende producenter, stod det klart, at virksomheden ikke har klassificeret den pågældende vare korrekt ved brug af det system, som er påkrævet i spørgeskemaet. En af specifikationerne for den pågældende vare vedrørte radiatorernes varmeeffekt. Virksomheden er imidlertid ikke i besiddelse af beviser for den varmeeffekt, der blev angivet for de eksporterede modeller. Den varmeeffekt, der faktisk blev angivet, var ikke korrekt og svarede ikke til andre specifikationer som f.eks. vægt og dimensioner. Derfor anvendtes kun de resterende specifikationer til sammenligningen.
(50)
Ved brug af varekontrolnummer-systemet til klassificering af varetyperne svarede mange af varenumrene fra den ene eksporterende producent i stikprøven overens med systemet. For den anden eksporterende producent i stikprøven blev der dog anvendt en lignende teknik, da der ikke kunne identificeres direkte overensstemmelser. I de tilfælde hvor den lignende teknik blev anvendt, fik den pågældende part adgang til de nærmere oplysninger.
6. Dumpingmargener
(51)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for de eksporterende producenter i stikprøven fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og de vejede gennemsnitlige eksportpriser i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(52)
Der blev beregnet et vejet gennemsnit af disse to dumpingmargener for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven.
(53)
I betragtning af den ringe samarbejdsgrad fra Kinas side (under 50 %), anses det, at den landsdækkende dumpingmargen, der gælder for alle andre eksporterende producenter i Kina, bør fastsættes på grundlag af de samarbejdsvillige eksportørers transaktioner til en bestemt kunde, hvor dumpingen var størst.
(54)
De således fastsatte foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Tabel 1
Virksomhedens navn
Status
Dumpingmargen
Zhejiang Flyhigh
Indiv. beh.
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Indiv. beh.
70,8 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
32,5 %
Landsdækkende dumpingmargen
76,6 %
E. SKADE
1. Den samlede EU-produktion
(55)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, og de kontrollerede spørgeskemabesvarelser indsendt af EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion for den betragtede periode.
(56)
Aluminiumsradiatorer fremstiltes af otte producenter i UP. Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion i UP.
(57)
På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 60 millioner elementer i UP. Da de EU-producenter, der støttede klagen, tegnede sig for den samlede EU-produktion, udgør de EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og betegnes herefter »EU-erhvervsgrenen«.
2. EU-forbruget
(58)
Eurostats importstatistik kunne ikke anvendes i denne undersøgelse, idet KN-koderne for aluminiumsradiatorer også omfatter andre aluminiumsvarer som f.eks. elektriske radiatorer.
(59)
EU-forbruget blev derfor fastsat på grundlag af data i klagen vedrørende især EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen og importen fra de eksporterende producenter i Kina. Disse data blev krydstjekket med de indkomne spørgeskemabesvarelser og de data, der blev indhentet og kontrolleret hos de EU-producenter, der indgår i stikprøven, og hos de eksporterende producenter i Kina.
(60)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 2
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget (elementer)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Indeks (2009 = 100)
114
100
96
109
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(61)
Det samlede forbrug på EU-markedet faldt med 3,8 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 var der et fald på ca. 12 %, som svarede til de globale negative virkninger af den økonomiske krise, hvorefter forbruget faldt med yderligere 3,7 %. Forbruget steg dog igen fra 2010 til UP, hvor det steg med 13,5 %, men det nåede ikke det oprindelige niveau fra 2008. Det fremgår af ovenstående tabel, at forbruget steg med 9 % i perioden fra 2009 til UP.
3. Import fra det pågældende land
(62)
Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 3
2008
2009
2010
UP
Importmængde fra Kina (elementer)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Indeks (2009 = 100)
86
100
114
152
Markedsandel
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Indeks (2009 = 100)
75
100
119
139
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(63)
Uanset udviklingen i forbruget, steg importmængden fra Kina også markant, dvs. med 77 % i den betragtede periode. Stigningen var konstant og var på sit højeste mellem 2010 og UP (+ 33 %). De kinesiske eksporterende producenters markedsandel udviste ligeledes en konstant stigende tendens i den betragtede periode, hvor den gik fra 13 % i 2008 til 24 % i UP. Denne tendens skal ses i lyset af det generelle fald i forbruget på 3,8 % i den samme periode.
3.1. Importpriser og prisunderbud
Tabel 4
Import fra Kina
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig pris (EUR/element)
4,06
3,25
4,07
4,02
Indeks (2009 = 100)
125
100
125
123
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(64)
Ovenstående tabel viser, at den gennemsnitlige pris på importen fra Kina faldt en anelse i den betragtede periode. I første omgang faldt den gennemsnitlige importpris mellem 2008 og 2009 markant, dvs. med 20 %, og steg derefter med 25 % mellem 2009 og 2010. Endelig faldt den igen imod slutningen af den betragtede periode.
(65)
Undersøgelsen viste desuden at prisen for import fra Kina konstant lå under EU-erhvervsgrenens salgspriser i den betragtede periode. Prisfaldet i 2009 faldt sammen med en markant stigning i den kinesiske markedsandel fra 13 % til 17,3 % af EU-markedet, og det konstante prisunderbud forklarer den konstante stigning i de kinesiske eksporterende producenters markedsandel, særlig i perioden mellem 2009 og UP.
(66)
For at kunne afgøre, om der var tale om prisunderbud i UP, blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter import.
(67)
Prissammenligningen blev foretaget for den enkelte transaktion i samme handelsled, efter passende justering og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste en underbudsmargen for de kinesiske eksporterende producenter på 6,1 % udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(68)
Der blev, jf. betragtning 24 og 25, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. Det skal bemærkes, at en af de EU-producenter, der indgår i stikprøven, først begyndte at producere aluminiumsradiatorer i 2009. Med henblik på at udarbejde en sammenhængende analyse af tendenserne for den betragtede periode blev det skønnet hensigtsmæssigt at anvende 2009 som benchmarkår for skadesanalysen, nemlig indeks 100. For at opstille et fuldstændigt billede blev der endvidere beregnet et indeks for 2008 på grundlag af de foreliggende data.
(69)
De data, der blev indsendt og kontrolleret hos de fire EU-producenter i stikprøven, blev anvendt til at opstille mikroindikatorer, som f.eks. enhedspris, enhedsomkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lagerbeholdninger. Indekset for 2008 blev fastsat på grundlag af de foreliggende data for de tre producenter i 2008 sammenholdt med data for de samme tre producenter i 2009 (indeks 100).
(70)
Oplysningerne vedrørende de otte EU-producenter af aluminiumsradiatorer blev anvendt til at opstille makroindikatorer som f.eks. EU-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel og beskæftigelse. Indekset for 2008 blev fastsat på grundlag af de foreliggende data for de syv producenter i 2008 sammenholdt med de foreliggende data for de samme syv producenter i 2009 (indeks 100).
(71)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der fremgår af nævnte artikel.
4.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (elementer)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Indeks (2009 = 100)
116
100
108
115
Produktionskapacitet (elementer)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Kapacitetsudnyttelse
70 %
59 %
63 %
60 %
Indeks (2009 = 100)
119
100
106
101
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(72)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, og de kontrollerede spørgeskemabesvarelser indsendt af EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion for den betragtede periode.
(73)
Ovenstående tabel viser, at produktionen faldt i den betragtede periode. I tråd med et fald i efterspørgslen faldt produktionen markant i 2009, hvorefter den steg i 2010 og i UP. Produktionen var forholdsvis stabil mellem 2009 og UP til trods for et fald i forbruget på 9 %. Produktionsniveauet er desuden afhængigt af EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet, som var høj i hele den betragtede periode.
(74)
Til trods for det begrænsede fald i forbruget faldt kapacitetsudnyttelsen fra 70 % i 2008 til 60 % i UP. Den var forholdsvis stabil i perioden mellem 2009 og UP.
4.3. Salgsmængde og markedsandel
Tabel 6
2008
2009
2010
UP
Salgsmængde (elementer)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Indeks (2009 = 100)
119
100
93
100
Markedsandel
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Indeks (2009 = 100)
105
100
96
92
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(75)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 16 % i den betragtede periode, og dens markedsandel fulgte et konstant fald fra 87 % i 2008 til 76 % i UP. I 2009 faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 16 %, og erhvervsgrenen mistede således mere end 4 procentpoint af markedsandelen. I 2010 faldt salgsmængden med yderligere 7 %, og markedsandelen faldt fra 82,7 % til 79,5 %. I UP steg forbruget (+ 13,5 %), men EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt yderligere til 76 %. EU-erhvervsgrenen var således ikke i stand til at udnytte det stigende forbrug til at genvinde en del af de markedsandele, den tidligere havde tabt.
4.4. Vækst
(76)
I den betragtede periode faldt forbruget i Unionen en anelse, nemlig med 3,8 %, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel faldt markant med hhv. 15,9 % og 12,6 % i den samme periode. Samtidig steg importen fra Kina med 76,9 % i den betragtede periode. Følgelig faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 11 procentpoint i samme periode.
4.5. Beskæftigelse
Tabel 7
2008
2009
2010
UP
Antal ansatte
1 598
1 642
1 641
Indeks (2009 = 100)
102
100
103
103
Produktivitet (enhed/ansat)
Indeks (2009 = 100)
114
100
105
112
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(77)
Antallet af ansatte steg en anelse i den betragtede periode, men dette førte til gengæld til et fald i produktiviteten. Det skal dog bemærkes, at den stigende tendens for beskæftigelsen kun skyldes, at en af virksomhederne i stikprøven, nemlig den mindste i stikprøven, startede sin produktion i 2009. Tendensen for beskæftigelsen ville da ellers have været negativ.
(78)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion pr. ansat faldt en anelse i den betragtede periode. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den steg lidt hen imod UP uden dog at nå tilbage til det oprindelige niveau. Fra 2009 og frem til UP faldt produktionen med 12 %.
4.6. Gennemsnitlige enhedssalgspriser i Unionen og produktionsomkostninger
Tabel 8
2008
2009
2010
UP
Enhedspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
(EUR pr. element)
5,31
5,47
5,62
Indeks (2009 = 100)
113
100
103
106
Enhedsomkostninger EUR/element
4,92
5,34
5,61
Indeks (2009 = 100)
113
100
109
114
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven.
(79)
Tendensen for de gennemsnitlige salgspriser viser et markant fald på 6 % i den betragtede periode. I tråd med et stigende forbrug og en genrejsning på markedet steg priserne i perioden fra 2009 til UP med 6 %, men nåede dog ikke niveauet fra 2008.
(80)
De relative omkostninger til at producere og sælge samme vare faldt ligeledes en anelse i den betragtede periode, men det var langt fra nok til, at EU-erhvervsgrenen kunne være rentabel i 2010 og UP. Selv om faldet i omkostningerne på 11,5 % i 2009 svarede til et fald i salgspriserne på 11,5 %, oplevede EU-erhvervsgrenen i 2010 og UP en markant stigning i omkostningerne og kunne kun øge sine priser en anelse for at dække de ekstra omkostninger. Dette førte til et yderligere tab i rentabilitet og markedsandele, idet EU-erhvervsgrenens priser konstant lå højere end priserne for de importerede varer fra Kina.
4.7. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 9
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Indeks (2009 = 100)
99
100
32
2
Likviditet
27 712 871
14 228 145
843 570
Indeks (2009 = 100)
112
100
51
3
Investeringer (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Indeks (2009 = 100)
165
100
78
58
Investeringsafkast
36 %
49 %
21 %
2 %
Indeks (2009 = 100)
73
100
43
4
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(81)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I den betragtede periode og i perioden fra 2009 til UP faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet drastisk og lå kun på nulpunktsniveau.
(82)
Tendensen for likviditeten, der er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, fulgte i stort omfang udviklingen i rentabiliteten. Tendensen nåede sit laveste niveau i UP. Investeringsafkastet faldt også fra 36 % i 2008 til 2 % i UP.
(83)
Udviklingen i rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet i den betragtede periode begrænsede EU-erhvervsgrenens evne til at investere i sine aktiviteter og underminerede dens udvikling. EU-erhvervsgrenen formåede at foretage omfattende investeringer i begyndelsen af den betragtede periode og modernisere sine maskiner med henblik på en mere effektiv produktion, men derefter faldt investeringerne støt med 64,7 % i resten af den betragtede periode.
4.8. Lagerbeholdninger
Tabel 10
2008
2009
2010
UP
EU-erhvervsgrenens slutlagre Indeks (2009 = 100)
137
100
131
299
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(84)
Slutlagrene hos EU-producenterne i stikprøven steg markant i den betragtede periode. I 2009 faldt slutlagrene med 27 %; senere, i 2010 og i UP, steg de med henholdsvis 30,8 % og 128,4 %.
5. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(85)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra Kina kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet desuden ikke anses for at være ubetydelige.
6. Konklusion vedrørende skade
(86)
Undersøgelsen viste, at de fleste skadesindikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes eller slet ikke udviklede sig i tråd med forbruget i den betragtede periode. Denne bemærkning gælder navnlig for perioden 2009 til udgangen af UP.
(87)
I løbet af den betragtede periode steg mængden af importerede varer fra Kina støt og i markant omfang i en situation med faldende forbrug. Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 16 %, og markedsandelen faldt fra 87 % i 2008 til 76 % i UP. Selv da forbruget steg med 9 % fra 2009 til UP, fortsatte EU-erhvervsgrenens markedsandel med at falde yderligere. EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at genvinde de tidligere tabte markedsandele i lyset af den markante stigning i dumpingimporten fra Kina til EU-markedet. Lavprisdumpingimporten steg støt i den betragtede periode og underbød konstant EU-erhvervsgrenens priser.
(88)
Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet og rentabilitet, alvorligt påvirket. Det betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital og foretage investeringer også blev undermineret.
(89)
I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(90)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgtes det, om dumpingimporten med oprindelse i Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev undersøgt for at sikre, at al skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(91)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget faldt med 3,8 % i den betragtede periode, mens mængden af dumpingimport fra Kina steg markant, dvs. med ca. 77 %, og markedsandelen for denne import steg også fra 13 % i 2008 til 24 % i UP. Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 16 %, og markedsandelen faldt fra 87 % i 2008 til 76 % i UP.
(92)
I perioden 2009 til UP steg EU-forbruget med 9 %, hvorimod EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt igen i kontrast til en årlig stigning i dumpingimporten fra Kina på 52 % i samme periode.
(93)
Med hensyn til pristrykket skal det bemærkes, at den gennemsnitlige importpris fra Kina i 2009 faldt med 20 %, hvilket tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser med 11,5 %. I 2010 og UP søgte EU-erhvervsgrenen at øge sine priser som følge af de øgede omkostninger. Dette førte til et yderligere tab i markedsandele, idet EU-erhvervsgrenens priser konstant lå højere end priserne for dumpingimporten fra Kina. Denne situation førte navnlig til en markant forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet, salgsmængder og markedsandele.
(94)
Priserne for dumpingimporten fra Kina faldt i den betragtede periode. Selvom importpriserne fra Kina i perioden 2009 til UP steg med 23 %, lå de konstant væsentligt under EU-erhvervsgrenens salgspriser i den betragtede periode og navnlig i UP og holdt derved prisen på EU-markedet.
(95)
På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at den massive stigning i dumpingimporten fra Kina til priser, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket navnlig afspejles i den dårlige finansielle situation, det betydelige fald i salgsmængde og markedsandel samt forværringen af næsten samtlige skadesindikatorer.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra tredjelande
(96)
Som det fremgår af betragtning 58, kunne Eurostats importstatistik ikke anvendes i denne undersøgelse, idet KN-koderne for aluminiumsradiatorer samt elementer og sektioner deraf også omfatter andre aluminiumsvarer. Da der ikke foreligger andre pålidelige oplysninger, blev det på grundlag af klagen fastslået, at der udover Kina ikke er andre ikke-europæiske lande, der producerede og eksporterede aluminiumsradiatorer til Unionen i den betragtede periode.
3.2. Den økonomiske krise
(97)
Den økonomiske krise forklarer delvis EU-forbrugets tilbagegang i 2009 og 2010. Det skal dog bemærkes, at i en situation med faldende forbrug i den betragtede periode og i en situation med stigende forbrug i perioden mellem 2009 og UP steg mængden af dumpingimport fra Kina til EU-markedet til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser.
(98)
Resultaterne for lavprisdumpingimporten står i kontrast til EU-erhvervsgrenens resultater. Undersøgelsen viste nemlig, at fra 2009 til UP mistede EU-erhvervsgrenen konstant markedsandele til trods for, at EU-forbruget steg i tråd med den generelle økonomiske fremgang. Produktionsmængderne steg, mens der stadig var en overskydende produktion, som måtte lægges på lager.
(99)
Under normale økonomiske forhold uden et kraftigt pristryk og en stigning i dumpingimporten ville EU-erhvervsgrenen muligvis have haft svært ved at klare nedgangen i forbruget og stigningen i de faste omkostninger pr. enhed på grund af den reducerede kapacitetsudnyttelse, den har haft. Undersøgelsen viser klart, at dumpingimporten fra Kina har forværret virkningerne af den økonomiske afmatning. Selv ikke under den generelle økonomiske fremgang var EU-erhvervsgrenen i stand til at genvinde de salgsmængder og markedsandele, der var tabt i løbet af den betragtede periode.
(100)
Selv om den økonomiske krise kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige overordnede resultater, kan den ikke generelt anses for at have en sådan virkning, at den kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen navnlig i UP.
3.3. Udvikling i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger
(101)
Undersøgelsen viste, at produktionsomkostningerne for aluminiumsradiatorer er direkte forbundet med udviklingen i priserne for aluminium, som er den vigtigste råvare til produktion af denne vare. Selvom EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger faldt markant i 2009, jf. tabel 8, faldt salgspriserne i samme takt. I 2010 og UP steg omkostningerne mere end salgspriserne, hvilket skabte en mulighed for fremgang for især EU-erhvervsgrenens rentabilitet. Denne situation opstod, da prisen for de importerede varer fra Kina konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser.
(102)
I en markedsøkonomi kunne det forventes, at priserne på markedet regelmæssigt ville blive tilpasset for at afspejle udviklingen i produktionsomkostningernes forskellige komponenter. Dette skete dog ikke. Undersøgelsen bekræftede, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser og fortsat lagde et pres på priserne på EU-markedet og dermed hindrede EU-erhvervsgrenen i at bibeholde sin markedsandel og tilpasse sine priser for at dække omkostningerne og opnå et rimeligt fortjenesteniveau, navnlig i UP.
(103)
Stigningen i råvarepriserne var derfor ikke af et sådant omfang, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført navnlig i undersøgelsesperioden.
3.4. Eksportresultater for EU-producenterne i stikprøven
Tabel 11
2008
2009
2010
UP
Eksportsalg i elementer
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Indeks (2009 = 100)
126
100
111
94
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(104)
EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet udgjorde en betydelig del af erhvervsgrenens forretninger i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens vigtigste eksportmarkeder var især Rusland og andre østeuropæiske lande, hvor de solgte varer var af relativt ringere kvalitet og derfor var billigere end de radiatorer, der blev solgt på EU-markedet.
(105)
Ovenstående tabel viser, at EU-erhvervsgrenens eksportomsætning faldt i den betragtede periode. Dette kan delvis skyldes, at der foregik en stigende eksport af aluminiumsradiatorer fra Kina til disse eksportmarkeder, jf. de foreliggende oplysninger.
(106)
Det står ikke desto mindre klart, at eksportaktiviteten gav EU-erhvervsgrenen mulighed for at realisere stordriftsfordele og dermed nedbringe de samlede produktionsomkostninger. Det kan således med rimelighed konkluderes, at EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet ikke kunne udgøre en potentiel årsag til den væsentlige skade, som erhvervsgrenen var blevet forvoldt navnlig i UP. Eventuelle negative indvirkninger, som det faldende eksportsalg måtte have haft på EU-erhvervsgrenen, kan ikke have været af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem skaden og lavprisdumpingimporten fra Kina.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(107)
Ovennævnte analyse viste, at der var en markant stigning i mængden af og markedsandelen for dumpingimporten fra Kina i den betragtede periode og også i perioden fra 2009 til UP. Det blev konkluderet, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet og navnlig i UP.
(108)
Denne stigning i mængden af og markedsandelen af lavprisdumpingimport fra Kina var konstant og faldt sammen med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Denne situation forværredes i UP, hvor EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at genvinde de tabte markedsandele og den tabte rentabilitet, og hvor andre finansielle indikatorer som f.eks. likviditeten og investeringsafkastet nåede deres laveste niveau.
(109)
Undersøgelsen af andre kendte faktorer, herunder den økonomiske krise, viste, at eventuelle negative indvirkninger af disse faktorer ikke kan være af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(110)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(111)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusion om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(112)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation uundgåelig.
(113)
Det forventes, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på den undersøgte vare, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan også forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med yderligere positive virkninger for rentabiliteten og den overordnede økonomiske situation.
(114)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil der kunne forventes yderligere tabte markedsandele, og EU-erhvervsgrenen vil forblive tabsgivende. Dette ville ikke være bæredygtigt på mellemlang til lang sigt. I betragtning af det påførte tab og de store investeringer i produktionen i begyndelsen af den betragtede periode kan det forventes, at de fleste EU-producenter ikke vil være i stand til at få dækket deres investeringer, hvis der ikke indføres foranstaltninger.
(115)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.
3. Brugernes og importørernes interesser
(116)
Der var ingen brugere, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.
(117)
Hvad angår importørerne, samarbejdede kun én importør beliggende i Polen i forbindelse med denne undersøgelse ved at besvare spørgeskemaet og acceptere et kontrolbesøg. Denne importør havde mindre tab på den pågældende vare i UP. Den pågældende vare udgør dog kun en mindre del af virksomhedens samlede aktiviteter. Indførelsen af foranstaltninger vil derfor sandsynligvis ikke få en alvorlig indvirkning på den samlede fortjeneste.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(118)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
H. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(119)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(120)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen.
(121)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det konkluderes, at den fortjeneste, der kunne opnås uden dumpingimport, skal baseres på den gennemsnitlige fortjenstmargen før skat hos EU-producenterne i stikprøven i 2008. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 7,4 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(122)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at justere de salgspriser, der blev krævet af EU-producenterne i stikprøven, med den faktiske fortjeneste eller det faktiske tab i UP og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til.
(123)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningen af underbud, og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(124)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(125)
Antidumpingtolden blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og dumpingmargenerne, jf. ovenstående. Antidumpingtolden bør derfor være som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Landsdækkende dumpingmargen
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(127)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(128)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en foreløbig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer og elementer eller sektioner, som disse radiatorer består af, uanset om sådanne elementer eller sektioner er samlet i blokke, undtagen elektriske radiatorer og elementer og sektioner deraf, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 og ex 7616 99 90 (Taric-kode 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 og 7616999091) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd.
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd.
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd.
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd.
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd.
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd.
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd.
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd.
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd.
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd.
21,2
B291
Alle andre virksomheder
61,4
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2012.
32012R0402
L 124/17
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 402/2012
od 10. svibnja 2012.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz aluminijskih radijatora podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 12. kolovoza 2011. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom u Uniju aluminijskih radijatora podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).
(2)
Postupak je pokrenut nakon pritužbe koju je podnijelo Međunarodno udruženje proizvođača aluminijskih radijatora (International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium, AIRL Scrl - „podnositelj pritužbe”) koje predstavlja veći udio, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje aluminijskih radijatora u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz njega proizlazi i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
2. Strane na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike iz NRK-a, proizvođače u analognoj zemlji, uvoznike, distributere i ostale strane za koje se zna da se to na njih odnosi te predstavnike NRK-a. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
Podnositelj pritužbe, ostali proizvođači iz Unije, proizvođači izvoznici iz NRK-a, uvoznici i distributeri izrazili su svoje stavove. Svim zainteresiranim stranama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(5)
S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača iz Unije, uvoznika i proizvođača izvoznika, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te ako da, sam odabir uzoraka, uvoznici i proizvođači izvoznici zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s dotičnim proizvodom (kako je definiran niže u odjeljku 3.) tijekom razdoblja od srpnja 2010. do lipnja 2011.
(6)
Kako bi proizvođačima izvoznicima omogućilo dostavljanje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva („MET”) ili individualnog tretmana („IT”), prema njihovoj želji, Komisija je svim kineskim proizvođačima izvoznicima za koje se zna da se na njih to odnosi i tijelima NRK-a poslala obrasce zahtjeva. Samo se jedna grupacija trgovačkih društava, Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd i Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd („grupacija Sira”) javila i zatražila MET. Zahtjeve za IT podnijela su društva Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. i Metal Group Co., Ltd.
(7)
Što se tiče proizvođača iz Unije i kako je objašnjeno niže u uvodnoj izjavi 24., osam proizvođača iz Unije dostavilo je zatražene informacije i pristalo na uključivanje u odabir uzorka. Na temelju podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije koji surađuju, Komisija je odabrala uzorak od četiri proizvođača iz Unije na temelju njihovog obujma prodaje/proizvodnje, njihove veličine i geografske lokacije u Uniji.
(8)
Kako je objašnjeno niže u uvodnoj izjavi 27., samo su tri nepovezana uvoznika dostavila zatražene podatke i pristala na uključivanje u uzorak. Međutim, dvojica od tih uvoznika nisu uvozila/nabavljala dotični proizvod. Stoga se, u pogledu ograničenog broja uvoznika koji su surađivali, smatralo da odabir uzoraka više nije potreban.
(9)
Kako je objašnjeno u donjoj uvodnoj izjavi 28., 18 proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene informacije i pristalo na uključivanje u uzorak. Na temelju podataka primljenih od tih strana, Komisija je odabrala uzorak od dva proizvođača izvoznika s najvećim obujmom izvoza u Uniju.
(10)
Komisija je poslala upitnike svim stranama za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi i svim ostalim trgovačkim društvima koja su se javila u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka, odnosno proizvođačima izvoznicima u NRK-u, četirima proizvođačima iz Unije u uzorku, uvoznicima u Uniji koji surađuju i Europskoj organizaciji potrošača BEUC, zajedno sa zahtjevom da svojim povezanim društvima pošalju upitnike za korisnike.
(11)
Odgovori su primljeni od dva proizvođača izvoznika u uzorku iz NRK-a, četiri proizvođača u uzorku iz Unije i jednog nepovezanog uvoznika. Niti jedan od tih korisnika nije odgovorio na upitnik.
(12)
Uz to, od jedne grupacije povezanih proizvođača izvoznika primljen je zahtjev za individualno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe. Ispitivanje navedenih zahtjeva u privremenoj fazi bilo bi preteško. Odluka o tome hoće li se toj grupaciji trgovačkih društava odobriti individualno ispitivanje donijet će se u konačnoj fazi.
(13)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
proizvođači iz Unije
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakov, Poljska,
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italija,
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italija,
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italija;
uvoznici iz Unije
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Poljska;
proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. („Zhejiang Flyhigh”), Jinyun,
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Razdoblje ispitnog postupka
(14)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2010. do 30. lipnja 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(15)
Dotični proizvod su aluminijski radijatori i elementi ili dijelovi od kojih se sastoje takvi radijatori, bez obzira na to jesu li ti elementi sklopljeni u blokovima ili ne, izuzev radijatora i njihovih elemenata i dijelova električne vrste („dotični proizvod”). Dotični proizvod trenutačno je obuhvaćen oznakama KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 i ex 7616 99 90.
(16)
Grupacija Sira osporavala je definiciju proizvoda na temelju navodne razlike između dvaju postupaka proizvodnje radijatora. U grupaciji Sira nalaze se dva kineska proizvođača izvoznika od kojih je jedan koristio tehniku tlačnog lijevanja, a drugi metodu izvlačenja. Grupacija Sira tvrdila je da metodu izvlačenja treba isključiti iz definicije dotičnog proizvoda zbog navodnih razlika u fizičkim i tehničkim svojstvima, sirovinama, troškovima proizvodnje i prodajnim cijenama, kao i zato što metoda izvlačenja nije uobičajena u EU-u i NRK-u.
(17)
Jedna druga kineska strana, Kineska gospodarska komora za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda (CCCME) zatražila je pojašnjenje tog problema zbog razlika u troškovima i cijenama radijatora proizvedenih dvjema tehnikama proizvodnje.
(18)
U vezi s tim, iako postoje manje razlike, jasno je da radijatori proizvedeni tim dvjema metodama imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i iste primjene. Radijatori proizvedeni objema metodama u velikoj su mjeri zamjenljivi. Ta su osnovna svojstva, prije svega, mala masa, niska toplinska inercija i visoka toplinska provodljivost. Razlike u troškovima i cijenama i činjenica da se u tehnici izvlačenja može koristiti neznatno drukčija slitina aluminija ne mijenjaju ta osnovna svojstva. U pogledu usporedba cijena, sve su razlike primjereno obuhvaćene u strukturi sustava za usporedbu vrsta proizvoda koji je korišten u ovom ispitnom postupku („sustav PCN”), što znači da su međusobno uspoređivani jedino slični proizvodi.
(19)
Nadalje, aluminijske radijatore trebalo bi smatrati jednim jedinstvenim proizvodom bez obzira na postupak njihove proizvodnje, i to zato što se prodaju istim kanalima prodaje i zato što ih krajnji korisnici doživljavaju kao aluminijske (s poznatim svojstvima kako je gore navedeno) i među njima ne prave razlike na temelju metode proizvodnje. S obzirom na gore navedeno, ova tvrdnja se odbacuje.
(20)
CCCME je doveo u pitanje i činjenicu da radijatori od čeličnih ploča ili čak oni od lijevanog željeza nisu uključeni u opseg proizvoda. Međutim, iako takvi proizvodi imaju sličnu primjenu, njihova su osnovna fizička i tehnička svojstva drukčija s obzirom na to da je osnovna sirovina (aluminijska slitina) zamijenjena čelikom ili željezom koji imaju drukčija fizička i tehnička svojstva u smislu mase, toplinske inercije i provodljivosti. Ova tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(21)
CCCME je nadalje komentirao upućivanja iz pritužbe na prodaju putem „postupaka nadmetanja”. Ti komentari pokazali su da je CCME pretpostavio da se to odnosi na javnu nabavu. Međutim, postupci nadmetanja spomenuti u pritužbi odnose se na uobičajenu poslovnu praksu gdje kupac radijatora u EU-u traži od potencijalnih dobavljača dostavljanje cijene prije nego izvrši narudžbu. Kineski uvoz iz izračuna nije uključivao postupak javne nabave.
(22)
CCCME je komentirao i upućivanja iz pritužbe na „dizajnerske radijatore”, pretpostavljajući da su ti radijatori isključeni iz definicije proizvoda. I ti su se komentari temeljili na nesporazumu jer definicija proizvoda ne isključuje takve radijatore. Ti su komentari stoga odbačeni.
2. Istovjetni proizvod
(23)
Ispitni je postupak pokazao da aluminijski radijatori koji se proizvode i izvoze iz NRK-a i aluminijski radijatori koje proizvode i na tržištu Unije prodaju proizvođači iz Unije imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i istu upotrebu i stoga predstavljaju istovjetan proizvod u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. ODABIR UZORAKA
1. Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(24)
S obzirom na očigledno veliki broj proizvođača iz Unije, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(25)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak se sastojao od četiri trgovačka društva od osam proizvođača iz Unije za koje je Komisija znala da su prije pokretanja ispitnog postupka proizvodili istovjetni proizvod koja su odabrana na temelju obujma prodaje, njihove veličine i geografske lokacije u Uniji. Ona su predstavljala 66 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a. Zainteresirane strane pozvane su da pogledaju spis za pregled zainteresiranim stranama i da komentiraju primjerenost odabira u roku od 15 dana od datuma objave obavijesti o pokretanju postupka. Jedna zainteresirana strana zatražila je da se u obzir prilikom odabira uzorka uzme i obujam proizvodnje. Prihvaćeno je da se u skladu s tim izmijeni uzorak. Niti jedna od zainteresiranih strana nije se protivila konačnom uzorku sastavljenom od četiri trgovačka društva.
2. Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika
(26)
S obzirom na potencijalno velik broj uvoznika uključenih u postupak, odabir uzoraka uvoznika bio je predviđen u Obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(27)
Samo su tri nepovezana uvoznika dostavila tražene podatke i pristala surađivati. Budući da dva od tih uvoznika nisu prijavila uvoz ili kupovinu dotičnog proizvoda, smatralo se da odabir uzoraka više nije potreban.
3. Odabir uzoraka proizvođača izvoznika
(28)
Ukupno 18 proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je tražene podatke i pristalo na uključivanje u odabir uzoraka. Ova trgovačka društva izvozila su približno 5 milijuna elemenata (3) ili nešto manje od 50 % kineskog izvoza na tržište EU-a u RIP-u. Na temelju podataka primljenih od tih strana, Komisija je odabrala uzorak od dva proizvođača izvoznika s najvećim reprezentativnim obujmom proizvodnje, prodaje i izvoza koje je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Ta dva proizvođača izvoznika, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. i Metal Group Co., Ltd., predstavljala su oko 62 % obujma prodaje 18 proizvođača izvoznika koji su dostavili podatke za odabir uzoraka.
(29)
Jedna grupacija proizvođača izvoznika (grupacija Sira) tvrdila je da nije trebala biti isključena iz uzorka na temelju toga što je proizvodila određenu vrstu radijatora (proizvodnom metodom izvlačenja), kao i da bi njezino uključivanje u uzorak povećalo reprezentativnost uzorka. Međutim, dodavanje jedne dodatne grupacije nije bilo potrebno s obzirom na to da je izvorno odabran uzorak već predstavljao više od 60 % izvoza koji su prijavila trgovačka društva koja surađuju. Uz to, uzorak ne mora obuhvaćati sve vrste dotičnog proizvoda. Stoga je odbijen zahtjev za uključenje grupacije Sira i potvrđen izvorni uzorak.
D. DAMPING
1. Tretman tržišnoga gospodarstva i individualni tretman
1.1. Tretman tržišnoga gospodarstva (MET)
(30)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a, uobičajena vrijednost utvrđuje se u skladu sa stavcima od 1. do 6. spomenutog članka za proizvođače izvoznike za koje se ustanovi da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(31)
Međutim, dva proizvođača izvoznika u uzorku zatražila su samo individualni tretman („IT”). Kriteriji za MET stoga nisu ispitani.
1.2. Individualni tretman (IT)
(32)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju sve kriterije određene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe. Ti kriteriji su ukratko određeni niže radi lakšeg snalaženja:
-
u slučaju poduzeća ili zajedničkih pothvata u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit;
-
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje utvrđuju se slobodno,
-
privatne osobe su većinski vlasnici. državni dužnosnici u upravnim odborima ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od uplitanja države;
-
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi; i
-
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojbe.
(33)
Oba proizvođača izvoznika u uzorku zatražila su IT. Ti su zahtjevi ispitani. Ispitni postupak je pokazao da trgovačka društva u uzorku ispunjavaju sve uvjete iz članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe.
(34)
Stoga je IT dodijeljen obojici proizvođača izvoznika u uzorku.
2. Analogna zemlja
(35)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a utvrđuje se na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(36)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti Rusiju kao primjerenu analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK, a zainteresirane strane pozvane su da to komentiraju.
(37)
Nisu zaprimljeni nikakvi komentari u vezi s Rusijom kao predloženom analognom zemljom. Ni jedna zainteresirana strana nije predložila proizvođače istovjetnog proizvoda iz alternativne analogne zemlje uz one navedene u pritužbi tijekom ispitnog postupka.
(38)
Nije uspostavljena suradnja s Rusijom, unatoč tome što su svi poznati ruski proizvođači nekoliko puta kontaktirani tijekom ispitnog postupka i što su primili upitnike za analognu zemlju.
(39)
Komisija je vlastitim istraživanjem pokušala utvrditi dodatne proizvođače u trećim zemljama.
(40)
Stoga su pisma i upitnici poslani svim poznatim proizvođačima u ostalim trećim zemljama (odnosno u Turskoj, Iranu, Hrvatskoj, Indiji, Južnoj Africi i Švicarskoj). Međutim, unatoč tim naknadnim postupcima konačno nije uspostavljena nikakva suradnja.
(41)
Kako je objašnjeno gore u uvodnim izjavama 38., 39. i 40., ispitnim postupkom nije utvrđena nikakva druga treća zemlja tržišnoga gospodarstva koja bi se mogla koristiti kao analogna zemlja u ovom postupku. Posljedično, u nedostatku takve treće zemlje tržišnoga gospodarstva i u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe privremeno je zaključeno da nije moguće utvrditi uobičajenu vrijednost za proizvođače u uzorku na temelju domaćih cijena, izračunane cijene u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva ili cijene izvoza iz takve treće zemlje u druge zemlje, uključujući i Uniju, i da je stoga potrebno utvrditi uobičajenu vrijednost na bilo kojem drugom razumnom temelju, u ovom slučaju na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod. To se smatralo primjerenim zbog nedostatka suradnje kako je gore navedeno, ali i zbog veličine tržišta Unije, postojanja uvoza i jake unutrašnje konkurencije na tržištu EU-a za ovaj proizvod.
3. Uobičajena vrijednost
(42)
Budući da dva trgovačka iz društva nisu tražila MET, uobičajena vrijednost za sve kineske proizvođače izvoznike utvrđena je, kako je objašnjeno gore u uvodnoj izjavi 41., na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod. Nakon odabira plaćenih cijena ili cijena koje treba platiti u Uniji, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju podataka koji su potvrđeni u poslovnim prostorijama proizvođača iz Unije u uzorku navedenih gore u uvodnoj izjavi 13.
(43)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je najprije ispitala je li prodaja u EU-u istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima reprezentativna. Utvrđeno je da je prodaja u Uniji istovjetnog proizvoda proizvođača iz Unije reprezentativna u usporedbi s obujmom dotičnog proizvoda koji u Uniju izvoze proizvođači izvoznici uključeni u uzorak.
(44)
Komisija je naknadno ispitala može li se ova prodaja smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje u EU-u nezavisnim kupcima. Poslovi prodaje u EU-u smatrali su se profitabilnima kada je jedinična cijena bila jednaka ili viša od troškova proizvodnje. Stoga su utvrđeni troškovi proizvodnje na tržištu Unije tijekom RIP-a. Analiza je pokazala da je prodaja u EU-u nekih vrsta proizvoda bila profitabilna, odnosno, jedinična neto prodajna cijena bila je viša od izračunanog jediničnog troška proizvodnje.
(45)
Uobičajena vrijednost svake vrste proizvoda temeljila se na stvarnoj prodajnoj cijeni (franko tvornica) za profitabilnu prodaju i na izračunanoj uobičajenoj vrijednosti za neprofitabilnu prodaju.
(46)
Uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem troškova POA i dobiti industrije Unije njezinom trošku proizvodnje. Prema članku 2. stavku 6. Osnovne uredbe, troškovi POA i dobit u iznosu od 4,43 % utvrđeni su na temelju stvarnih podataka koji se odnose na proizvodnju i prodaju u uobičajenom tijeku trgovine istovjetnog proizvoda proizvođača iz EU-a.
4. Izvozne cijene
(47)
S obzirom na to da je proizvođačima izvoznicima u uzorku odobren IT i da su oni izvršili prodaju Uniji izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozne cijene temeljile su se na cijenama koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti za dotični proizvod, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
5. Usporedba
(48)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Odgovarajuće prilagodbe cijena za posredne poreze, prijevoz, osiguranje, pakiranje, manipulativne i kreditne troškove odobrene su u svim slučajevima kada je utvrđeno da su objektivne i potkrijepljene provjerenim dokazima.
(49)
Za jednog od proizvođača izvoznika bilo je jasno da to trgovačko društvo nije ispravno razvrstavalo dotični proizvod prilikom upotrebe sustava iz upitnika. Jedna od specifikacija dotičnog proizvoda imala je veze s toplinskom izlaznom snagom radijatora. Međutim, to trgovačko društvo nije posjedovalo dokaze koji bi potvrdili prijavljenu toplinsku izlaznu snagu izvezenih modela. Prijavljena toplinska izlazna snaga nije bila točna i nije odgovarala ostalim specifikacijama, kao što su masa i dimenzije. Iz tog je razloga u svrhu usporedbe trebalo koristiti samo preostale specifikacije.
(50)
Korištenjem sustava PCN za razvrstavanje vrsta proizvoda, postojao je visok stupanj podudaranja za jednog proizvođača uvoznika u uzorku. Međutim, za drugog proizvođača izvoznika u uzorku korištena je tehnika utvrđivanja sličnosti jer nije bilo moguće utvrditi izravna podudaranja. Kada je korištena tehnika utvrđivanja sličnosti, podaci su otkriveni strani na koju su se odnosili.
6. Dampinške marže
(51)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe, dampinška marža za proizvođače izvoznike u uzorku utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom izraženom kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(52)
Ponderirani prosjek ovih dviju dampinških marža izračunan je za trgovačka društva koja su surađivala, a koja nisu u uzorku.
(53)
S obzirom na niski stupanj suradnje iz NRK-a (ispod 50 %), smatra se primjerenim dampinšku maržu na području cijele zemlje koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike u NRK-u utvrditi na temelju poslova s najvišim dampingom prema određenom kupcu izvoznika koji surađuju.
(54)
Tako utvrđene privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Tablica 1.
Naziv trgovačkog društva
Status
Dampinška marža
Zhejiang Flyhigh
IT
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
IT
70,8 %
Ostala trgovačka društva koja su surađivala
32,5 %
Dampinška marža na području cijele zemlje
76,6 %
E. ŠTETA
1. Ukupna proizvodnja Unije
(55)
Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka i provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije u razmatranom razdoblju.
(56)
Osam proizvođača u Uniji proizvodilo je aluminijske radijatore tijekom RIP-a. Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije tijekom RIP-a.
(57)
Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije izražena brojem elemenata procijenjena je na oko 64 milijuna tijekom RIP-a. S obzirom na to da proizvođači iz Unije koji podupiru pritužbu predstavljaju ukupnu proizvodnju Unije, oni čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe i dalje se u tekstu navode kao „industrija Unije”.
2. Potrošnja u Uniji
(58)
Podaci Eurostata o uvozu nisu se mogli koristiti u ovom ispitnom postupku s obzirom na to da oznake KN koje obuhvaćaju aluminijske radijatore uključuju i druge proizvode od aluminija, kao npr. i električne radijatore.
(59)
Potrošnja Unije stoga je utvrđena na temelju podataka iz pritužbe koji se odnose na obujam prodaje industrije Unije u Uniji i uvoza koje su izvršili proizvođači izvoznici u NRK-u. Ti su podaci uspoređeni s primljenim odgovorima na upitnike za odabir uzoraka i podacima dobivenima i provjerenima u poslovnim prostorijama proizvođača iz Unije u uzorku i proizvođača izvoznika u NRK-u.
(60)
Na temelju toga utvrđeno je da se potrošnja Unije razvijala na sljedeći način:
Tablica 2.
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja u Uniji (u broju elemenata)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Indeks (2009. = 100)
114
100
96
109
Izvor: podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(61)
Ukupna potrošnja na tržištu EU-a smanjila se za 3,8 % u razmatranom razdoblju. Između 2008. i 2009. došlo je do smanjenja od oko 12 %, u skladu s negativnim učincima gospodarske krize na svjetskoj razini, nakon čega se potrošnja smanjila za dodatnih 3,7 %. Međutim, oporavila se od 2010. do RIP-a kad se povećala za 13,5 %, ali nije dosegla početnu razinu iz 2008. Gornja tablica pokazuje i da se potrošnja povećala za 9 % u razdoblju od 2009. do RIP-a.
3. Uvoz iz dotične zemlje
(62)
Uvoz iz NRK-a u Uniju tijekom razmatranog razdoblja razvijao se na sljedeći način:
Tablica 3.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz NRK-a (u broju elemenata)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Indeks (2009. = 100)
86
100
114
152
Tržišni udio
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Indeks (2009. = 100)
75
100
119
139
Izvor: podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(63)
Bez obzira na razvoj potrošnje, obujam uvoza iz NRK-a značajno se povećao za 77 % tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje je bilo stalno, a između 2010. i RIP-a zabilježeno je najveće povećanje (+ 33 %). Slično tome, tržišni udio kineskih proizvođača izvoznika pokazuje stabilan rast tijekom razmatranog razdoblja, povećavši se s 13 % 2008. na 24 % tijekom RIP-a. To bi kretanje trebalo promatrati u svjetlu cjelokupnog pada potrošnje za 3,8 % tijekom tog istog razdoblja.
3.1. Cijene uvoza i sniženje cijena
Tablica 4.
Uvoz iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RIP
Prosječna cijena u EUR/element
4,06
3,25
4,07
4,02
Indeks (2009. = 100)
125
100
125
123
Izvor: podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(64)
Gornja tablica pokazuje da se prosječna uvozna cijena iz NRK-a blago smanjila tijekom razmatranog razdoblja. U prvoj fazi, između 2008. i 2009., značajno se smanjila za 20 %, da bi se između 2009. i 2010. povećala za 25 %. Konačno se ponovno smanjivala prema kraju razmatranog razdoblja.
(65)
Ispitni postupak također je pokazao da su cijene uvoza iz NRK-a dosljedno ostale ispod prodajnih cijena u industriji Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Smanjenje cijena 2009. podudaralo se s naglim porastom kineskog tržišnog udjela s 13 % na 17,3 % tržišta Unije, a stalno sniženje cijene objašnjava stabilan porast tržišnog udjela kineskih proizvođača izvoznika, posebno između 2009. i RIP-a.
(66)
Kako bi se utvrdilo sniženje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene prema vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijene franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama dampinškog uvoza kineskih proizvođača koji su surađivali, a koje su naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije i utvrđene na temelju vrijednosti CIF uz odgovarajuće prilagodbe za postojeće carine i troškove nakon uvoza.
(67)
Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe, izražen kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijene od 6,1 % od strane kineskih proizvođača izvoznika.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.1. Uvodne napomene
(68)
Kako je navedeno gore u uvodnim izjavama 24. i 25., odabir uzoraka se koristio za ispitivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije. Trebalo bi napomenuti da je jedan od proizvođača iz Unije uključenih u uzorak počeo proizvoditi aluminijske radijatore tek 2009. Kako bi se zajamčila dosljedna analiza kretanja tijekom razmatranog razdoblja, smatralo se primjerenim uzeti 2009. kao referentnu godinu za analizu štete, tj. s indeksom 100. Radi iscrpnosti utvrđen je i indeks za 2008. na temelju dostupnih podataka.
(69)
Pruženi podaci koji su provjereni u prostorijama četiriju proizvođača iz EU-a u uzorku korišteni su kako bi se utvrdili mikroekonomski pokazatelji poput jedinične cijene, jediničnog troška, profitabilnosti, novčanog toka, ulaganja, povrata ulaganja, sposobnosti prikupljanja kapitala i zaliha. Indeks za 2008. utvrđen je na temelju dostupnih podataka o tri postojeća proizvođača za 2008. uspoređenih s podacima ista tri proizvođača za 2009. (indeks 100).
(70)
Podaci dostavljeni za osam proizvođača aluminijskih radijatora iz EU-a korišteni su kako bi se utvrdili makroekonomski pokazatelji, primjerice proizvodnja industrije Unije, kapacitet proizvodnje, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio i zaposlenost. Indeks za 2008. utvrđen je na temelju dostupnih podataka o sedam postojećih proizvođača za 2008. uspoređenih s podacima istih sedam proizvođača za 2009. (indeks 100).
(71)
U kontekstu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe, ispitivanje gospodarskog stanja industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja uključuje i evaluaciju svih utvrđenih gospodarskih čimbenika navedenih u tom članku.
4.2. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Tablica 5.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam proizvodnje (u broju elemenata)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Indeks (2009. = 100)
116
100
108
115
Proizvodni kapacitet (u broju elemenata)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Iskorištenost kapaciteta
70 %
59 %
63 %
60 %
Indeks (2009. = 100)
119
100
106
101
Izvor: podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(72)
Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka te provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije u razmatranom razdoblju.
(73)
Gornja tablica pokazuje da se proizvodnja smanjila tijekom razmatranog razdoblja. U skladu s padom potražnje, proizvodnja se naglo smanjila 2009., nakon čega se oporavila tijekom 2010. i RIP-a. Proizvodnja je između 2009. i RIP-a bila relativno stabilna, unatoč smanjenju potrošnje od 9 %. Razina proizvodnje ovisi i o izvoznoj djelatnosti industrije Unije, koja je tijekom razmatranog razdoblja i dalje bila značajna.
(74)
Unatoč ograničenom padu potrošnje, iskorištenost kapaciteta smanjila se sa 70 % 2008. na 60 % tijekom RIP-a. U razdoblju između 2009. i RIP-a ostala je relativno stabilna.
4.3. Obujam prodaje i tržišni udio
Tablica 6.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam prodaje (u broju elemenata)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Indeks (2009. = 100)
119
100
93
100
Tržišni udio
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Indeks (2009. = 100)
105
100
96
92
Izvor: podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(75)
Obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 16 % tijekom razmatranog razdoblja, a njezin tržišni udio kontinuirano je padao s 87 % 2008. na 76 % tijekom RIP-a. Obujam proizvodnje industrije Unije 2009. se smanjio za 16 %, dakle, industrija Unije izgubila je više od 4 postotna boda tržišnog udjela. Obujam prodaje industrije Unije 2010. se smanjio za još 7 % te je njezin tržišni udio pao s 82,7 %. na 79,5 %. Tijekom RIP-a, u kontekstu rastuće potrošnje (+ 13,5 %), tržišni udio industrije Unije pao je na 76 %. Dakle, nije bilo moguće iskoristiti rastuću potrošnju i vratiti dio prethodno izgubljenog tržišnog udjela.
4.4. Rast
(76)
Tijekom razmatranog razdoblja pokazalo se da se potrošnja u Uniji blago smanjila za 3,8 %, dok su se obujam proizvodnje i tržišni udio industrije Unije tijekom istog razdoblja značajno smanjili, prvi za 15,9 %, a drugi za 12,6 %. U isto vrijeme, uvoz iz NRK-a značajno se povećao za 76,9 % tijekom razmatranog razdoblja. Kao posljedica toga, tržišni udio industrije Unije smanjio se za 11 postotnih bodova tijekom istog razdoblja.
4.5. Zaposlenost
Tablica 7.
2008.
2009.
2010.
RIP
Broj zaposlenika
1 598
1 642
1 641
Indeks (2009. = 100)
102
100
103
103
Produktivnost (jedinica po zaposleniku)
Indeks (2009. = 100)
114
100
105
112
Izvor: podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(77)
Broj zaposlenika blago je porastao tijekom razmatranog razdoblja, ali to je dovelo do smanjenja produktivnosti. Međutim, trebalo bi napomenuti da je uzrok uzlaznom trendu zaposlenosti to što je jedno od trgovačkih društava u uzorku, ono najmanje u uzorku, započelo s proizvodnjom 2009. U suprotnom bi kretanje zaposlenosti bilo negativno.
(78)
Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po osobi zaposlenoj po godini, blago se smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Dosegla je svoju najnižu razinu 2009., nakon čega se počela oporavljati prema RIP-u, ali nije dosegla početnu razinu. Između 2009. i RIP-a produktivnost se povećala za 12 %.
4.6. Prosječne jedinične cijene u Uniji i troškovi proizvodnje
Tablica 8.
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinična cijena u EU-u za nepovezane kupce
(eura po elementu)
5,31
5,47
5,62
Indeks (2009. = 100)
113
100
103
106
Jedinični trošak (eura po elementu)
4,92
5,34
5,61
Indeks (2009. = 100)
113
100
109
114
Izvor:
odgovori na upitnik proizvođača iz uzorka.
(79)
Kretanje prosječnih uvoznih cijena iz trećih zemalja pokazuje značajan pad od 6 % tijekom razmatranog razdoblja. U razdoblju od 2009. do RIP-a, u skladu s povećanom potrošnjom i oporavkom tržišta, cijene su se oporavile za 6 %, ali nisu dosegle razinu iz 2008.
(80)
Usporedno, relativni troškovi proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda blago su se smanjili tijekom razmatranog razdoblja, ali to nije bilo dovoljno za zadržavanje profitabilnosti industrije Unije tijekom 2010. i RIP-a. Ako je 2009. pad troškova od 11,5 % odgovarao padu prodajnih cijena od 11,5 %, industrija Unije je tijekom 2010. i RIP-a doživjela naglo povećanje troškova te je, kako bi pokrila dodatne troškove, jedino mogla malo povećati svoje cijene. Posljedica toga bilo je dodatno smanjenje profitabilnosti i tržišnog udjela jer su cijene industrije Unije stalno bile više od cijena kineskog uvoza.
4.7. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
Tablica 9.
2008.
2009.
2010.
RIP
Profitabilnost prodaje EU-a (% neto prodaje)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Indeks (2009. = 100)
99
100
32
2
Novčani tok
27 712 871
14 228 145
843 570
Indeks (2009. = 100)
112
100
51
3
Ulaganja (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Indeks (2009. = 100)
165
100
78
58
Povrat ulaganja
36 %
49 %
21 %
2 %
Indeks (2009. = 100)
73
100
43
4
Izvor: odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.
(81)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda prije oporezivanja u postocima prometa kod takve prodaje. Tijekom razmatranog razdoblja, a i između 2009. i RIP-a, profitabilnost industrije Unije jako je pala i jedva je dosegla razinu isplativosti.
(82)
Trend koji je pokazao novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti, u velikoj je mjeri pratio negativni trend profitabilnosti. Najniža razina postignuta je tijekom RIP-a. Slično tome, povrat ulaganja smanjio se za 36 % 2008. na 2 % u RIP-u.
(83)
Kretanje profitabilnosti, novčanog toka i povrata ulaganja tijekom razmatranog razdoblja ograničilo je industriju Unije u ulaganju u svoje aktivnosti i narušilo njezin razvoj. Industrija Unije izvršila je velika ulaganja na početku razmatranog razdoblja i unaprijedila svoje strojeve kako bi proizvodnja bila učinkovitija, ali su se ulaganja tijekom ostatka razmatranog razdoblja smanjila za 64,7 %.
4.8. Zalihe
Tablica 10.
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks završnih zaliha industrije Unije (2009. = 100)
137
100
131
299
Izvor:
odgovori na upitnik europskih proizvođača iz uzorka.
(84)
Razina zaliha industrije Unije u uzorku značajno se povećala tijekom razmatranog razdoblja. Razina završnih zaliha 2009. se smanjila za 27 %. Nakon toga se 2010. povećala za 30,8 % i za 128,4 % tijekom RIP-a.
5. Visina stvarne dampinške marže
(85)
Dampinške su marže navedene gore u odjeljku o dampingu. Sve utvrđene marže značajno su više od razine de minimis. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza iz NRK-a, učinak stvarnih marža dampinga na tržište EU-a ne može se smatrati zanemarivim.
6. Zaključak o šteti
(86)
Ispitni postupak pokazao je da se većina pokazatelja štete koji se odnose na gospodarsko stanje industrije Unije pogoršala ili nije razvila u skladu s potrošnjom tijekom razmatranog razdoblja. Takvo zapažanje posebno se primjenjuje na razdoblja od 2009. do kraja RIP-a.
(87)
Tijekom razmatranog razdoblja, u kontekstu sve manje potrošnje, obujam uvoza iz NRK-a stalno se i značajno povećavao. Istodobno se obujam prodaje industrije Unije smanjio sveukupno za 16 % te je tržišni udio pao s 87 % 2008. na 76 % u RIP-u. Čak i kad se potrošnja oporavila za 9 % od 2009. do RIP-a, tržišni udio industrije Unije i dalje se smanjivao. Industrija Unije nije uspijevala vratiti izgubljeni tržišni udio u pogledu značajnog širenja dampinškog uvoza iz NRK-a na tržište EU-a. Jeftini dampinški uvoz stalno se povećavao tijekom razmatranog razdoblja pri čemu je stalno snižavao cijene industrije Unije.
(88)
Nadalje, pokazatelji štete vezani uz financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok i profitabilnost, bili su ozbiljno pogođeni. To znači da je sposobnost industrije Unije da prikupi kapital i ulaže bila narušena.
(89)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
F. UZROČNOST
1. Uvod
(90)
U skladu s člankom 3. stavkom 6. i stavkom 7. Osnovne uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz podrijetlom iz NRK-a prouzročio štetu Uniji u mjeri koja se ona može smatrati materijalnom. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se sva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(91)
Ispitni je postupak pokazao da se potrošnja Unije smanjila za 3,8 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam dampinškog uvoza iz NRK-a jako povećao za oko 77 %, te se njihov tržišni udio također povećao s 13 % 2008. na 24 % u RIP-u. Istodobno se obujam prodaje industrije Unije smanjio za 16 % te je tržišni udio pao s 87 % 2008. na 76 % u RIP-u.
(92)
U razdoblju između 2009. i RIP-a, potrošnja u Uniji povećala se za 9 %, dok se tržišni udio industrije Unije ponovno smanjio, suprotno godišnjem porastu dampinškog uvoza iz NRK-a od 52 % u istom razdoblju.
(93)
U vezi s pritiskom na cijene treba naglasiti da su se 2009. prosječne uvozne cijene iz NRK-a smanjile za 20 %, zbog čega je industrija Unije morala značajno smanjiti svoje prodajne cijene za oko 11,5 %. Industrija Unije je tijekom 2010. i RIP-a pokušala povećati svoje cijene zbog povećanih troškova. Posljedica toga bilo je dodatno smanjenje tržišnog udjela jer su cijene industrije Unije bile stalno bile više od cijena dampinškog uvoza iz NRK-a. To je stanje uzrokovalo značajno smanjenje profitabilnosti, obujma proizvodnje i tržišnog udjela industrije Unije.
(94)
Cijene dampinškog izvoza iz NRK-a smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja. Iako su se u razdoblju od 2009. do RIP-a cijene uvoza iz NRK-a povećale za 23 %, i dalje su stalno bile niže od prodajnih cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja, a posebno tijekom RIP-a, što je sprečavalo rast cijena na tržištu Unije.
(95)
Na temelju gore navedenog, zaključuje se da je veliko povećanje dampinškog uvoza iz NRK-a po cijenama koje stalno snižavaju cijene industrije Unije odigralo odlučujuću ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije što se odražava posebno u njezinom slabom financijskom stanju, u padu obujma prodaje i tržišnog udjela te u pogoršanju većine pokazatelja štete.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1. Uvoz iz trećih zemalja
(96)
Kako je razjašnjeno gore u uvodnoj izjavi 58., uvozni statistički podaci Eurostata nisu se mogli koristiti u ovom ispitnom postupku jer oznake KN koje obuhvaćaju aluminijske radijatore i njihove elemente i dijelove uključuju razne vrste proizvoda od aluminija. U nedostatku drugih pouzdanih podataka, na temelju pritužbe je utvrđeno da, osim NRK-a, niti jedna druga zemlja koja nije članica EU-a nije proizvodila i izvozila aluminijske radijatore u EU tijekom razmatranog razdoblja.
3.2. Gospodarska kriza
(97)
Gospodarska kriza djelomično objašnjava smanjenje potrošnje u Uniji, posebno 2009. i 2010. Međutim, treba napomenuti da je, u kontekstu smanjenja potrošnje tijekom razmatranog razdoblja i rasta potrošnje između 2009. i RIP-a, obujam dampinškog uvoza iz NRK-a po cijenama koje snižavaju one industrije Unije nastavio rasti na tržištu Unije.
(98)
Rezultati jeftinog dampinškog uvoza razlikuju se od rezultata industrije Unije. Ispitni postupak doista je pokazao da se, unatoč povećanju potrošnje u Uniji u skladu s općenitim gospodarskim oporavkom, tržište industrije Unije nastavilo smanjivati od 2009. do RIP-a. Čak i kad je postojala mogućnost da se obujam proizvodnje poveća, postojao je višak koji je bilo nužno pretvoriti u zalihe.
(99)
U uobičajenim gospodarskim uvjetima te kod izostanka jačeg pritiska na cijene i povećanih razina uvoza dampinških proizvoda, industrija Unije mogla je imati poteškoća u suočavanju sa smanjenjem potrošnje i povećanjem fiksnih jediničnih troškova zbog smanjene iskorištenosti kapaciteta s kojima se suočila. Ipak, ispitni postupak jasno pokazuje da je dampinški uvoz iz NRK-a pojačao učinak gospodarskog pada. Čak i tijekom općega gospodarskog oporavka, industrija Unije nije se uspjela oporaviti i ponovo doseći obujam prodaje i tržišni udio koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja.
(100)
Zato, iako je gospodarska kriza mogla doprinijeti lošim rezultatima industrije Unije, ukupno gledano, ne može se smatrati da to ima takav učinak da prekine uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja koje je ta industrija pretrpjela posebno tijekom RIP-a.
3.3. Razvoj troškova proizvodnje industrije Unije
(101)
Ispitni postupak je pokazao da su troškovi proizvodnje aluminijskih radijatora izravno povezani s razvojem cijene aluminija, glavne sirovine koja se koristi za proizvodnju ovog proizvoda. Iako se, kako je pokazano gore u tablici 8., trošak proizvodnje industrije Unije značajno smanjio 2009., prodajne cijene smanjivale su se jednako brzo. Troškovi su se 2010. i tijekom RIP-a povećali više nego prodajne cijene i tako sprečavali oporavak, pogotovo profitabilnosti industrije Unije. Ta je situacija nastala jer je uvozna cijena proizvoda uvezenih iz NRK-a stalno snižavala cijene industrije Unije.
(102)
U tržišnom gospodarstvu, moglo se očekivati da bi se cijene na tržištu redovito prilagođavale kako bi odražavale razvoj različitih komponenata troškova proizvodnje. Međutim, to se nije dogodilo. Ispitni postupak potvrdio je da je dampinški uvoz iz NRK-a koji je snižavao cijene industrije Unije nastavio snižavati cijene na tržištu Unije i tako onemogućio industriji Unije da zadrži svoj tržišni udio i prilagodi cijene kako bi pokrila svoje troškove i postigla razumnu razinu dobiti tijekom RIP-a.
(103)
Povećanje cijena sirovina zato nije bilo toliko da bi moglo prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije, posebno tijekom RIP-a.
3.4. Realizacija izvoza industrije Unije u uzorku
Tablica 11.
2008.
2009.
2010.
RIP
Izvozna prodaja u broju elemenata
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Indeks (2009. = 100)
126
100
111
94
Izvor: odgovori na upitnik europskih proizvođača iz uzorka.
(104)
Izvozna aktivnost industrije Unije činila je važan dio njezinog poslovanja tijekom razmatranog razdoblja. Osnovna izvozna tržišta industrije Unije bila su uglavnom Rusija i ostale istočnoeuropske zemlje gdje su se prodavali proizvodi ponešto niže kvalitete koji su stoga bili jeftiniji u usporedbi s radijatorima koji su se prodavali na tržištu Unije.
(105)
Kako je prikazano u gornjoj tablici, proizvodnja industrije Unije smanjila se tijekom razmatranog razdoblja. To se može djelomično objasniti činjenicom da je, kako je vidljivo iz dostupnih podataka, na tim izvoznim tržištima također bio prisutan rastući izvozni obujam aluminijskih radijatora iz NRK-a.
(106)
Ipak, jasno je da je izvozna aktivnost omogućila industriji Unije da postigne ekonomiju razmjera i tako smanji ukupne troškove proizvodnje. Zato se može razumno zaključiti da izvozna aktivnost industrije Unije nije mogla biti mogući uzrok materijalne štete koju je ta industrija pretrpjela posebno tijekom RIP-a. Kakav god bio negativni učinak pada u izvoznoj prodaji na industriju Unije, nije mogao biti takav da prekine uzročno-posljedičnu vezu između te štete i jeftinog dampinškog uvoza iz Kine.
4. Zaključak o uzročnosti
(107)
Gornja je analiza pokazala da se bitno povećao obujam i tržišni udio jeftinog dampinškog uvoza podrijetlom iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja, kao i u razdoblju između 2009. i RIP-a. Utvrđeno je da je taj uvoz stalno snižavao cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije, a posebno tijekom RIP-a.
(108)
To povećanje obujma i tržišnog udjela dampinškog uvoza po niskim cijenama iz NRK-a bilo je stalno i podudaralo se s negativnim razvojem u gospodarskom stanju industrije Unije. Ovo stanje pogoršalo se u RIP-u, kad industrija Unije nije uspjela vratiti izgubljeni tržišni udio i profitabilnost, a drugi financijski pokazatelji kao što je novčani tok i povrat ulaganja dosegli su svoje najniže razine.
(109)
Analiza drugih poznatih čimbenika, uključujući gospodarsku krizu, pokazala je da negativan učinak tih čimbenika ne može biti takav da bi mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(110)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog izvoza, privremeno je zaključeno da je dampinški izvoz iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
G. INTERES UNIJE
1. Uvodne napomene
(111)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, uvoznikâ i korisnikâ dotičnog proizvoda.
2. Interes industrije Unije
(112)
Industrija Unije je pretrpjela materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz NRK-a. Podsjeća se da je većina pokazatelja štete pokazala negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. U slučaju izostanka mjera daljnje pogoršanje stanja industrije Unije čini se neizbježnim.
(113)
Očekuje se da će uvođenje privremenih antidampinških pristojba vratiti uvjete za učinkovitu trgovinu na tržište Unije i time omogućiti industriji Unije da uskladi svoje cijene ispitanog proizvoda kako bi odrazila troškove raznih elemenata i tržišne uvjete. Može se također očekivati da bi uvođenje privremenih mjera industriji Unije omogućilo da vrati barem dio tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz daljnji pozitivni učinak na profitabilnost i cjelokupno financijsko stanje.
(114)
Ako mjere ne budu uvedene, može se očekivati daljnji gubitak u tržišnom udjelu, a industrija Unije bi nastavila bilježiti gubitke. Ovo bi bilo neodrživo u srednjoročnom ili dugoročnom razdoblju U pogledu nastalih gubitaka i visoke razine ulaganja u proizvodnju s početka razmatranog razdoblja, može se očekivati da većina proizvođača iz Unije neće moći osigurati povrat investicija ako se mjere ne uvedu.
(115)
Privremeno je, stoga, zaključeno da bi uvođenje privremenih antidampinških pristojba bilo u interesu industrije Unije.
3. Interes korisnikâ i uvoznikâ
(116)
U ovom ispitnom postupku nije bilo suradnje s korisnicima.
(117)
Što se tiče uvoznika, samo je jedan uvoznik koji se nalazi u Poljskoj surađivao u ovom ispitnom postupku tako što je odgovorio na upitnik i pristao na posjet radi provjere. Taj je uvoznik pretrpio manje gubitke vezane za dotični proizvod tijekom RIP-a. Međutim, poslovanje vezano za dotični proizvod relativno je malen dio ukupne aktivnosti tog trgovačkog društva. Stoga uvođenje mjera vjerojatno ne bi imalo velik utjecaj na ukupnu dobit tog trgovačkog društva.
4. Zaključak o interesu Unije
(118)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključilo da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a.
H. PRIJEDLOG PRIVREMENIH ANTIDAMPINŠKIH MJERA
1. Razina uklanjanja štete
(119)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(120)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije, bez prekoračenja utvrđenih dampinških marža.
(121)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Smatra se da bi se dobit koja bi se mogla ostvariti u izostanku dampinškog uvoza trebala temeljiti na prosječnoj profitnoj marži prije oporezivanja proizvođača iz Unije u uzorku u 2008. Smatra se, stoga, da se profitna marža od 7,4 % prometa treba smatrati primjerenim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati u izostanku štetnog dampinga.
(122)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena izračunana je tako da su se prodajne cijene proizvođača u Uniji u uzorku prilagodile stvarnom gubitku, odnosno stvarnoj dobiti ostvarenoj tijekom RIP-a i dodala se profitna marža navedena gore u tekstu.
(123)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe ponderiranog prosjeka uvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali iz NRK-a, kako je utvrđen za izračune sniženja cijena, s neštetnom cijenom proizvoda koje su proizvođači iz Unije prodali na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne ukupne uvozne vrijednosti CIF.
2. Privremene mjere
(124)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od marža dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(125)
Na temelju gore navedenog, utvrđene su stope antidampinške pristojbe uspoređivanjem marža uklanjanja štete i dampinških marža. Posljedično, predložene stope antidampinške pristojbe su sljedeće:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Privremena pristojba
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Ostala trgovačka društva koja su surađivala
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Dampinška marža na području cijele zemlje
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojbe (nasuprot pristojbama na razini zemlje koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuju na uvoz proizvoda podrijetlom iz NRK-a koje su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvod koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopama pristojbe koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”.
(127)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojba za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (4) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
I. ZAVRŠNA ODREDBA
(128)
Za potrebe dobrog upravljanja trebalo bi odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane strane, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, trebalo bi naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz aluminijskih radijatora i elemenata ili dijelovi od kojih se sastoje takvi radijatori, bez obzira na to jesu li ti elementi sklopljeni u blokovima ili ne, izuzev radijatora i njihovih elemenata i dijelova električne vrste, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 i ex 7616 99 90 (oznake TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 i 7616999091) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co., Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Sva ostala trgovačka društva
61,4
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane strane mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, izjaviti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od jednog mjeseca od dana stupanja na snagu ove Uredbe.
2. U skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične strane mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od dana njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 10. svibnja 2012.