KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1035/2010
af 15. november 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Den 4. januar 2010 modtog Kommissionen en klage vedrørende import af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«), indgivet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 5 af Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. og Zakłady Azotowe Puławy (»klagerne«), som tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion af melamin i EU.
(2)
Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
(3)
Kommissionen offentliggjorde den 17. februar 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende import til EU af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«).
2. Parter, som er berørt af proceduren
(4)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, de eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(5)
På baggrund af det store antal eksporterende producenter i Kina blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Kina anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1.1.2009-31.12.2009).
(6)
Der blev modtaget syv besvarelser af stikprøveundersøgelsen fra eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina. To virksomheder trak sig dog på et tidligt tidspunkt tilbage fra yderligere samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Det var således ikke længere nødvendigt at udtage stikprøver, og parterne blev informeret om, at der ikke ville blive udtaget stikprøver.
(7)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt, til de kinesiske myndigheder og til alle andre kinesiske eksporterende producenter, der havde givet sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Tre grupper af kinesiske eksporterende producenter og en individuel virksomhed anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Endnu en gruppe anmodede kun om individuel behandling.
(8)
Der blev sendt spørgeskemaer til alle parter, som Kommissionen vidste var berørt af sagen, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for fristerne i ovennævnte indledningsmeddelelse. Der blev modtaget besvarelser fra fem eksporterende producenter og forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina, en producent i USA, som blev foreslået som referenceland i indledningsmeddelelsen, og en producent i et andet muligt referenceland, Indonesien. Der indkom også besvarede spørgeskemaer fra tre EU-producenter, og syv brugere deltog også i samarbejdet ved at indsende besvarelser af spørgeskemaet. Ingen af importørerne forsynede Kommissionen med oplysninger eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(9)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Østrig
-
DSM Melamine B.V. (nu OCI Melamine B.V.), Nederlandene
-
Zakłady Azotowe Puławy, Polen.
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Sichuan Chemical Group: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd og M&A Chemicals Corporation
-
Sichuan Golden Elephant Group: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd og Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
-
Shandong Liaherd Group: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd og Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
-
Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd
-
Henan Junhua Group: Henan Junhua Chemical Company Ltd og Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd.
(10)
I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for den eksporterende producent, der kun anmodede om individuel behandling, og eksporterende producenter, der eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg på følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra referencelandet Indonesien:
c)
Producent i Indonesien
-
DSM Kaltim Melamine (DKM).
3. Undersøgelsesperiode
(11)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(12)
Den pågældende vare er melamin, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 2933 61 00, og som har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
(13)
Melamin er et hvidt krystallinsk pulver, der udvindes af urinstof. Melamin bruges hovedsageligt i laminat, støbepulver, træplader og coating-harpikser.
2. Samme vare
(14)
Undersøgelsen viste, at melamin, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i EU, melamin, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og melamin, som importeres til EU fra Kina, samt melamin, der fremstilles og sælges i referencelandet Indonesien, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål.
(15)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(16)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
-
Firmaer skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
-
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(17)
Tre grupper af eksporterende producenter og en eksporterende producent fra Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.
(18)
For alle de samarbejdsvillige virksomheder i Kina indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved et besøg hos de pågældende virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling.
(19)
Det blev konstateret, at alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter og grupper i Kina ikke opfyldte kriterierne for at blive indrømmet markedsøkonomisk behandling. Alle virksomheder, der er involveret i produktion eller salg af melamin i Kina, blev opfordret til at anmode om markedsøkonomisk behandling. Hvis en virksomhed i en gruppe nægtes markedsøkonomisk behandling, nægtes det for gruppen som helhed.
(20)
For de virksomheder, der producerer urinstof af naturgas med henblik på at fremstille melamin, blev afvisningen begrundet med, at omkostningerne til det vigtigste råmateriale, naturgas, ikke afspejlede markedspriserne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Undersøgelsen med henblik på markedsøkonomisk behandling viste, at dette skyldtes statens indgriben på naturgasmarkedet i Kina.
(21)
Naturgasmarkedet i Kina domineres af tre statsejede virksomheder. Virksomheder, der producerer urinstof, som de derefter bruger til at producere melamin, nyder godt af en lav statsligt fastlagt pris på gas, der anvendes til produktion af urinstof. En virksomhed, som producerer urinstof, der er et gødningsstof, som er vigtigt for den kinesiske landbrugs- og fødevareindustri, betaler en markant lavere pris for sin gas sammenlignet med virksomheder, der har brug for gas til andre industrielle formål. Ud over denne ordning med forskellige priser er prisen på naturgas i sig selv fordrejet som følge af statslig indgriben og er betydeligt lavere end gasprisen på verdensmarkedet.
(22)
Denne lave gaspris sætter disse melaminproducenter i stand til at producere varen til unaturligt reducerede priser, fordi de kan udnytte den fordrejede lave pris på naturgas. Da naturgas udgør en betydelig del af omkostningerne til urinstof (ca. 80 %), og da urinstof tegner sig for 50-60 % af omkostningerne til produktion af melamin, er det første kriterium ikke opfyldt for de virksomheder i Kina, der producerer urinstof af naturgas.
(23)
Visse virksomheder producerer ikke selv urinstof, men køber det af ikke-forretningsmæssigt forbundne leverandører. Urinstofmarkedet er i sig selv også fordrejet af tre hovedformer for statslig indgriben. For det første var der strenge importkvoter for urinstof og eksportafgifter på 110 % i mellemsæsonen og 10 % uden for sæsonen i undersøgelsesperioden. For det andet har den kinesiske regering fritaget hjemmemarkedssalget af urinstof for moms siden 1. juli 2005. For det tredje er den kinesiske regering direkte involveret i markedet via den statslige gødningsordning, som blev indført i 2004, hvor staten køber urinstof direkte fra producenterne med det formål at sikre en strategisk reserve, og hvor den også kan frigive mængder af urinstof på hjemmemarkedet. Urinstofproducenter nyder også godt af præferencepriser på elektricitet, jernbanefragt og naturgas som nævnt ovenfor.
(24)
Eksportbegrænsningerne bevirker sammen med fordelene for hjemmemarkedssalget, at eksportmængden af urinstof reduceres, så forsyninger rettes mod hjemmemarkedet, og hjemmemarkedsprisen presses nedad. Denne lave hjemmemarkedspris skyldes direkte statslig indgriben på urinstofmarkedet i Kina. Det første kriterium er derfor ikke opfyldt for de virksomheder i Kina, der ikke producerer urinstof, men køber det fra tredjepart.
(25)
Ud over den generelle situation, som er beskrevet ovenfor, opfyldte en gruppe af virksomheder ikke de øvrige krav i det første kriterium, da holdingselskabet er 100 % statsejet, og de enkelte virksomheder i gruppen primært er statsejede. Denne gruppe er derfor underlagt betydelig statslig indgriben, hvad angår vigtige forretningsmæssige beslutninger.
(26)
To virksomheder opfyldte enten ikke det andet eller tredje kriterium. En af dem kunne ikke fremlægge udførlige regnskaber og fik stillet kontorlokaler gratis til rådighed af et offentligt organ. Den anden virksomhed førte ikke regnskab i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og kunne ikke påvise, at dens overtagelse af et statsejet selskab var sket til nominel værdi.
(27)
En virksomhed kunne ikke påvise, at den opfyldte det tredje kriterium, da den ikke betalte renter af gælden i forbindelse med salget af aktier, der blev udstedt som et led i privatiseringsprocessen. Ved indledningen af privatiseringsprocessen fik en aktionær mere konkret den kapital tilbage, som den pågældende havde investeret, i form af et lån. Ved efterfølgende overdragelser af aktierne blev gældsforpligtelsen anvendt som betaling. Først efter ti år blev lånet tilbagebetalt af den på det tidspunkt privatejede indehaver af disse aktier, uden at der nogensinde var påløbet eller betalt renter af beløbet.
(28)
En virksomhed blev ikke indrømmet markedsøkonomisk behandling, da virksomhedens forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed, som også handlede med den pågældende vare, ikke havde udfyldt den pågældende ansøgningsformular.
(29)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende virksomheder i Kina, de kinesiske myndigheder og klagerne om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(30)
Der blev fremlagt skriftlige redegørelser, og en høring af visse eksporterende producenter fandt sted. De eksporterende producenter indvendte, at omkring 70 % af urinstoffet i Kina primært produceres med kul som den vigtigste råvare, og at kun omkring 30 % af urinstoffet fremstilles ved hjælp af naturgas. Eftersom staten også griber ind i urinstofmarkedet, jf. betragtning 23 og 24, ændrer det dog ikke konklusionen om, at omkostningerne til produktion af melamin i høj grad er fordrejede. Påstanden afvises derfor.
(31)
Andre argumenter, der blev fremlagt i de skriftlige redegørelser og under høringen efter fremlæggelsen, kunne ikke ændre forslaget om at afvise markedsøkonomisk behandling af alle virksomheder, der havde anmodet om det.
(32)
På baggrund af ovenstående kunne ingen af de samarbejdsvillige virksomheder, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, dokumentere, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Det blev derfor fastslået, at virksomhederne ikke burde indrømmes markedsøkonomisk behandling. Det rådgivende udvalg blev hørt og gjorde ikke indsigelse mod disse konklusioner.
2. Individuel behandling
(33)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), indføres der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(34)
Alle de virksomheder og grupper, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede samtidig om individuel behandling, hvis der ikke kunne indrømmes dem markedsøkonomisk behandling. Endvidere anmodede en gruppe om individuel behandling alene. På grundlag af de tilgængelige oplysninger blev det foreløbigt fastslået, at tre af de fem eksporterende producenter eller grupper i Kina opfyldte alle betingelserne for individuel behandling. En gruppe af virksomheder i Kina blev nægtet individuel behandling, da holdingselskabet er 100 % statsejet, og de enkelte virksomheder i gruppen primært er statsejede. En anden virksomhed blev nægtet individuel behandling, fordi virksomhedens forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed ikke havde udfyldt den pågældende ansøgningsformular. Det var derfor ikke muligt at vurdere kriterierne for individuel behandling.
3. Normal værdi
a) Valg af referenceland
(35)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(36)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(37)
Kommissionen undersøgte, om det var hensigtsmæssigt at anvende et andet land som referenceland, og der blev sendt spørgeskemaer til melaminproducenter i Indien, Iran, Indonesien og USA. Kun melaminproducenterne i USA og Indonesien besvarede spørgeskemaerne.
(38)
Efter undersøgelsen af besvarelserne blev Indonesien valgt som referenceland, idet det tilsyneladende er et åbent marked med en lav importafgift og betydelig import fra flere tredjelande. Det blev desuden konstateret, at omkostningsstrukturen for en indonesisk producent bedre kunne sammenlignes med omkostningsstrukturen for en kinesisk producent end omkostningsstrukturen for en amerikansk producent og derfor ville resultere i en mere realistisk normal værdi. Undersøgelsen påviste ingen grund til at konkludere, at Indonesien ikke er et egnet land med henblik på fastsættelsen af den normale værdi.
(39)
Der var i sidste ende ingen berørte parter, herunder klagerne, der krævede, at USA skulle anvendes som referenceland i forbindelse med denne undersøgelse.
(40)
Oplysningerne i den samarbejdsvillige indonesiske producents besvarelse blev kontrolleret på stedet og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi.
(41)
Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Indonesien er et hensigtsmæssigt og egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(42)
Den normale værdi blev fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(43)
Den pågældende vare solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet i Indonesien.
(44)
Eftersom hjemmemarkedssalget til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder ikke var rentabelt i undersøgelsesperioden, blev den normale værdi fastsat ud fra den indonesiske producents produktionsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og til fortjeneste på hjemmemarkedet.
(45)
SA&G-omkostninger og fortjeneste blev fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra c), på grundlag af en anden rimelig metode ved at sammenligne SA&G-omkostninger og fortjeneste for EU-erhvervsgrenen. Det blev vurderet, at det anvendte beløb til SA&G-omkostninger var rimeligt, da det er i overensstemmelse med SA&G-omkostningerne for EU-erhvervsgrenen. Beløbet til fortjeneste var tæt på det, som EU-erhvervsgrenen opnåede i overskudsgivende år. Der blev ikke fremlagt oplysninger om, at denne fortjeneste var større end den fortjeneste, som andre eksportører eller producenter normalt opnåede på salget af samme generelle kategori af varer på hjemmemarkedet eller oprindelsesmarkedet.
c) Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(46)
For alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, og hvis eksportsalg til EU gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
d) Sammenligning
(47)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer vedrørende transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
(48)
Det bemærkes, at den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på samme niveau for indirekte skatter, dvs. inklusive moms.
4. Dumpingmargener
a) For samarbejdende eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(49)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af eksportprisen for den pågældende vare til EU som fastlagt ovenfor.
(50)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit EU's grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd og selskabets forretningsmæssigt forbundne virksomhed Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd og selskabets forretningsmæssigt forbundne virksomheder Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd og Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Chemical Company Ltd og selskabets forretningsmæssigt forbundne virksomhed Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
49,0 %
b) For alle andre eksporterende producenter
(51)
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksporterende producenter i Kina blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning af den eksportmængde til EU, som den samarbejdsvillige eksporterende producent havde oplyst, med Eurostats tilsvarende statistikker.
(52)
Da samarbejdsgraden i Kina var lav, dvs. 30 %, blev den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksportører i Kina beregnet på grundlag af en sammenligning af den normale værdi fastlagt for Indonesien med oplysningerne om eksportpriser, som var fremlagt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling.
(53)
På dette grundlag blev dumpinggraden for hele landet foreløbigt fastsat til 65,6 % af cif-prisen, EU's grænse, udfoldet.
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(54)
Klagen blev indgivet af tre vigtige melaminproducenter i EU, der har produktionsanlæg i Østrig, Tyskland og Italien (Borealis), Nederlandene (DSM) og Polen (Puławy), og som sammen tegnede sig for mere end 90 % af den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden. To andre producenter med begrænset produktion havde ingen indvendinger mod indledningen af undersøgelsen.
(55)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
(56)
På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 340 000 ton i undersøgelsesperioden. Denne mængde omfattede produktionen for alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktion for de producenter, som forblev tavse i forbindelse med proceduren (»tavse producenter«). Da der ikke forelå andre oplysninger, blev oplysningerne i klagen om de tavse producenter således anvendt ved fastsættelsen af den samlede EU-produktion og det samlede EU-forbrug.
2. EU-forbruget
(57)
Forbruget blev fastsat på grundlag af den samlede import ifølge Eurostat og EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet, herunder et estimat af de tavse producenters salg. Estimatet var baseret på oplysninger fremlagt i klagen.
Tabel 1
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
367 476
388 567
323 638
266 178
Indeks
100
105
88
72
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser.
(58)
Forbruget steg med 5 % mellem 2006 og 2007 og faldt derefter med 17 % mellem 2007 og 2008 og med 16 % i undersøgelsesperioden. Forbruget faldt sammenlagt 28 % i den betragtede periode.
(59)
Faldet i forbruget af melamin kan tilskrives konjunkturerne og navnlig den midlertidige nedgang på bygge- og anlægsmarkedet, som er hovedmarkederne for de primære anvendelser af melamin. Melamin er et vigtigt råmateriale i denne sektor og forventes ikke at blive erstattet af andre materialer. Melaminefterspørgslen forventes derfor at stige i takt med den generelle økonomiske genopretning.
3. Importen til Unionen fra det pågældende land
a) Mængde og markedsandel for importen fra Kina
(60)
Undersøgelsen viste, at importen af melamin fra Kina har udviklet sig på følgende måde:
Tabel 2
Import fra Kina
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
26 565
42 750
34 595
17 434
Indeks
100
161
130
66
Kilde: Eurostat.
(61)
Importen fra Kina steg på EU-markedet mellem 2006 og 2008. Mens det samlede EU-forbrug faldt med 12 % i den samme periode, øgede de kinesiske eksportører deres salgsmængde til EU-markedet med 30 %. Som det fremgår af tabellen nedenfor, steg deres markedsandel også i den pågældende periode.
(62)
Situationen vendte i undersøgelsesperioden, hvor forbruget faldt med 18 %, og de kinesiske producenters eksportmængde faldt endnu mere. Ligesom med eksportmængden faldt markedsandelen for kinesisk import i undersøgelsesperioden.
Tabel 3
Markedsandel for importerede varer fra Kina
2006
2007
2008
UP
Markedsandel
7,2 %
11,0 %
10,7 %
6,5 %
Indeks
100
153
148
91
Af data fra Eurostat fremgår det, at importprisen fra Kina generelt steg med 10 % i den betragtede periode.
Tabel 4
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitspris/ton
814 EUR
802 EUR
1 149 EUR
896 EUR
Indeks
100
99
141
110
Kilde: Eurostat.
(63)
De kinesiske eksportører var dog i høj grad ikke samarbejdsvillige, og undersøgelsen viste, at den gennemsnitlige importpris for de samarbejdsvillige kinesiske eksportører, der tegnede sig for omkring 30 % af den samlede kinesiske import, var meget lavere end Eurostats pris og lavere end EU-erhvervsgrenens pris og var i gennemsnit 806 EUR/ton i undersøgelsesperioden.
(64)
I denne fase af undersøgelsen vurderes det derfor, at den pris, der blev efterprøvet hos de eksporterende producenter i Kina, skal tages i betragtning i analysen af spørgsmålet om skade og årsagssammenhæng.
(65)
Under undersøgelsen påstod visse parter, at melamin importeret fra Kina var af en ringere kvalitet end melamin produceret af EU-erhvervsgrenen, og at varen ikke kunne bruges til bestemte anvendelser, f.eks. overfladebelægning. Da denne påstand ikke kunne begrundes, blev den ikke taget i betragtning i denne fase af undersøgelsen.
b) Prisunderbud
(66)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige priser for EU-erhvervsgrenen ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, navnlig med hensyn til transport- og håndteringsomkostninger, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for de samarbejdsvillige eksportører fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis.
(67)
Det fremgik af sammenligningen, at den pågældende dumpingvare med oprindelse i Kina blev solgt i EU i undersøgelsesperioden til underbudspriser på 10,3 % under EU-erhvervsgrenens priser.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
a) Indledende bemærkninger
(68)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra 2006 til undersøgelsesperiodens afslutning.
b) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
2006
2007
2008
UP
Produktion (ton)
378 961
371 564
358 794
304 028
Indeks
100
98
95
80
Kapacitet (ton)
442 000
442 000
396 200
396 200
Indeks
100
100
90
90
Kapacitetsudnyttelse
86 %
84 %
91 %
77 %
Indeks
100
98
106
90
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(69)
Som vist i ovenstående tabel faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 20 % i løbet af den pågældende periode. EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 10 % i den betragtede periode.
(70)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt til ca. 396 200 ton i 2008. På baggrund af stagnerende salg og faldende produktionsmængder faldt udnyttelsen af den kapacitet, der var til rådighed, dog fra 86 % i 2006 til 77 % i undersøgelsesperioden. Det største fald skete i perioden fra 2008 til undersøgelsesperioden.
c) Salgsmængde og markedsandel
(71)
Salgstallene i tabellen nedenfor vedrører den mængde, der blev solgt til den første uafhængige kunde på EU-markedet.
Tabel 6
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
254 707
274 211
241 867
215 469
Indeks
100
108
95
85
Markedsandel
74 %
75 %
80 %
86 %
Indeks
100
107
107
116
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(72)
Mens EU-forbruget faldt med 28 % i 2006 og undersøgelsesperioden, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde af samme vare til uafhængige kunder på EU-markedet med 15 %. EU-erhvervsgrenen kunne dermed øge sin markedsandel til EU-markedet fra 74 % i 2006 til 86 % i undersøgelsesperioden.
d) EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser pr. enhed og produktionsomkostninger
(73)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, ab fabrik, ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 5 % i den betragtede periode. Salgsprisen faldt betydeligt med 26 % mellem 2008 og undersøgelsesperioden.
Tabel 7a
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitspris/ton
949 EUR
998 EUR
1 217 EUR
898 EUR
Indeks
100
105
128
95
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(74)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige produktionsomkostninger steg med 2 % mellem 2006 og undersøgelsesperioden. I samme periode var EU-erhvervsgrenen imidlertid tvunget til at holde sine salgspriser nede for at kunne konkurrere med dumpingimporten til lave priser. Derfor lå EU-erhvervsgrenens salgspriser betydeligt under erhvervsgrenens produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden.
(75)
EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger udviklede sig på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 7b
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitlige produktionsomkostninger/ton
1 076 EUR
1 054 EUR
1 229 EUR
1 060 EUR
Indeks
100
98
114
98
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
e) Lagerbeholdninger
(76)
Lagrene udgjorde ca. 5 % af produktionsmængden i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenen formindskede sine lagre med 68 % i den betragtede periode, navnlig mellem 2008 og undersøgelsesperioden. Imidlertid skal dette fald ses i lyset af det lavere aktivitetsniveau, der skyldtes en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen.
Tabel 8
2006
2007
2008
UP
Lagerbeholdninger (ton)
51 650
31 019
48 732
16 611
Indeks
100
60
94
32
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
f) Beskæftigelse, lønninger og produktivitet
Tabel 9
2006
2007
2008
UP
Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTÆ)
706
688
613
606
Indeks
100
97
87
86
Arbejdskraftomkostninger (EUR/FTÆ)
57 736
57 248
63 273
61 025
Indeks
100
99
110
106
Produktivitet (enhed/FTÆ)
537
540
585
502
Indeks
100
101
109
94
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(77)
Som følge af en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen blev antallet af beskæftigede reduceret med 13 % i 2008 og med endnu 1 % i undersøgelsesperioden. Faldet i produktiviteten skal ses i lyset af de generelle indskrænkninger, hvor faldet i antallet af beskæftigede følger faldet i produktionen, men først senere. For så vidt angår arbejdskraftomkostningerne, steg de kun lidt med 6 % i den betragtede periode.
g) Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 10
2006
2007
2008
UP
Rentabilitet
-9,9 %
-2,4 %
-1,3 %
-18,0 %
År/år
-7,5 %
+1,1 %
-16,7 %
Likviditet (1 000 EUR)
-5 091
36 162
19 682
-20 847
År/år
41 253
-18 480
-40 529
Investeringer (1 000 EUR)
29 070
14 630
32 540
21 465
Indeks
100
50,3
112
74
Investeringsafkast
-10 %
-3 %
-2 %
-25 %
År/år
+7 %
+1 %
-23 %
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(78)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet markant fra et tab på 9,9 % i 2006 til et tab på 18 % i undersøgelsesperioden. Denne situation opstod, selv om EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger faldt med 14 % mellem 2008 og undersøgelsesperioden, som det fremgår af tabel 7b ovenfor.
(79)
Tendensen for likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, afspejler i stort omfang udviklingen i rentabiliteten. Følgelig udviser likviditeten en væsentlig nedgang i den betragtede periode. Det samme kan siges om investeringsafkastet, som udviste en tilsvarende udvikling i tråd med de negative resultater, som EU-erhvervsgrenen opnåede i den betragtede periode.
(80)
Af ovenstående fremgår det, at EU-erhvervsgrenens evne til at investere blev begrænset, da likviditeten forværredes markant i den betragtede periode. Derfor faldt investeringerne med 26,2 % i den betragtede periode.
h) Vækst
(81)
Mens EU-forbruget faldt med 28 % mellem 2006 og undersøgelsesperioden, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet med 15 %. Når man ser på udviklingen i den betragtede periode, var faldet på 15 % i EU-erhvervsgrenens salgsmængde mindre udtalt end faldet på 28 % i EU-forbruget. Følgelig steg EU-erhvervsgrenens markedsandel med 12 procentpoint i samme periode.
i) Den faktiske dumpingmargens størrelse
(82)
Dumpingmargenerne for Kina, som fremgår af afsnittet om dumping ovenfor, ligger over bagatelgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige.
5. Konklusion om skade
(83)
Undersøgelsen viste, at en række indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes markant i den betragtede periode.
(84)
Salgsmængden faldt med 15 %, produktionsmængden faldt med 20 %, udnyttelsen af produktionsanlæggene faldt fra 86 % til 77 %, og det var nødvendigt at reducere beskæftigelsen med 14 %. I samme periode faldt priserne med 5 %. Salgsprisen faldt med 26 % mellem 2008 og undersøgelsesperioden, og rentabiliteten var derfor dramatisk lav, hvilket havde negative konsekvenser for investeringer og finansielle indikatorer, som f.eks. likviditet og investeringsafkast.
(85)
Selv om det lykkedes for EU-erhvervsgrenen at øge sin markedsandel med 12 procentpoint på EU-markedet trods et faldende forbrug, førte det lave prisniveau på EU-markedet, navnlig i undersøgelsesperioden, til en markant forværring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation i undersøgelsesperioden. Priserne kunne ikke dække produktionsomkostningerne, og tabene var så høje som - 18 % af omsætningen.
(86)
På det grundlag vurderes det, at EU-erhvervsgrenen påførtes væsentlig skade i undersøgelsesperioden.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(87)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at al skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Virkningerne af dumpingimporten
(88)
Det skal bemærkes, at samarbejdsviljen fra de eksporterende producenter i Kina var meget lav i forbindelse med denne undersøgelse. De samarbejdsvillige eksporterende producenter repræsenterer omkring 29 % af den samlede melaminimport i undersøgelsesperioden.
(89)
Eurostats importstatistik viste, at importmængden fra Kina generelt faldt markant med 34 % i den betragtede periode. Denne import faldt med andre ord relativt mere end forbruget (- 28 %) i samme periode.
(90)
Hvad angår priser, viser data fra Eurostat, at importprisen for kinesisk melamin steg med 10 % i den betragtede periode. Den faldt markant med 31 % i perioden fra 2008 til undersøgelsesperioden. De efterprøvede oplysninger fra de samarbejdsvillige kinesiske eksportører, der tegner sig for ca. 30 % af den samlede import fra Kina, viste, at de gennemsnitlige kinesiske importpriser var meget lavere end Eurostats priser. Det blev konstateret, at de samarbejdsvillige producenter i gennemsnit underbød EU-erhvervsgrenens pris med 10,3 % i undersøgelsesperioden.
(91)
På baggrund af den lave samarbejdsvilje fra Kina vurderes det, at den pris, som er efterprøvet hos de samarbejdsvillige producenter, skal have forrang for Eurostats prisoplysninger.
(92)
En månedsbaseret analyse af importmængden for melamin viste, at den kinesiske import var særdeles påfaldende på EU-markedet i første halvår af undersøgelsesperioden, hvor krisen i sektoren toppede, og havde en markedsandel på op til 15 % på EU-markedet i første halvår af undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenens struktur og produktionsproces betød, at den ikke havde andet valg end at sænke sin salgspris for at bevare sin markedsandel. Selv om de kinesiske importører reducerede deres eksport til EU betydeligt i andet halvår af undersøgelsesperioden, påvirkede den negative virkning af deres massive markedsandel i begyndelsen af undersøgelsesperioden og deres lave salgspriser fortsat EU-markedet og EU-erhvervsgrenen i resten af undersøgelsesperioden.
(93)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen led under alvorlige produktionsnedskæringer, en lavere kapacitetsudnyttelsesgrad samt faldende salgsmængder og beskæftigelse i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens struktur og udviklingen i ovennævnte skadesfaktorer viser, at forværringen af dens økonomiske situation i en vis grad skyldtes krisen og den lavere efterspørgsel på markedet, jf. betragtning 97-100 nedenfor. Men den skyldtes også det lave prisniveau og presset fra de kinesiske eksportører, navnlig mellem 2008 og undersøgelsesperioden, hvor den ikke kunne dække sine omkostninger. Som følge deraf beløb tabene i løbet af undersøgelsesperioden sig til hele - 18 % af omsætningen.
(94)
I betragtning af den fordrejning, der blev konstateret under undersøgelsen med henblik på markedsøkonomisk behandling i Kina, det påviste høje niveau af dumping og konklusionerne i navnlig betragtning 92 ovenfor vurderes det, at tilstedeværelsen af billig dumpingimport, som underbyder EU-erhvervsgrenens pris med mere end 10 % på EU-markedet, bidrog til en yderligere forværring af den negative udvikling i salgspriser på EU-markedet i hele undersøgelsesperioden, selv med en faldende markedsandel.
(95)
På det grundlag kan der fastlægges en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3. Andre faktorers virkninger
(96)
De øvrige faktorer, som blev undersøgt i forbindelse med årsagssammenhængen, er udviklingen i efterspørgslen på EU-markedet, den økonomiske krise, EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og importen af melamin fra tredjelande.
a) Udviklingen i efterspørgslen og den økonomiske krise
(97)
Det skal bemærkes, at melamin primært anvendes på bygge- og anlægsmarkedet. Efter den økonomiske krise indskrænkedes bygge- og anlægsmarkedet, hvilket også resulterede i en nedgang i forbruget, ikke kun i EU, men globalt. Eftersom EU er langt det største marked for melamin i verden, har krisen haft en negativ indvirkning på markedet. Det ses af et fald på 28 % i forbruget, produktionsstandsninger inden for EU-erhvervsgrenen og faldende salgspriser.
(98)
Ovennævnte kendsgerninger og overvejelser viser, at en del af den skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, kunne tilskrives den økonomiske krise.
(99)
Som forklaret i betragtning 88-95 ovenfor skal det dog erindres, at der var tydelige fordrejninger på det kinesiske marked for melamin. Dumpingimporten fra Kina underbød endvidere i gennemsnit EU-erhvervsgrenens pris med 10 % i undersøgelsesperioden og forværrede dermed yderligere de negative virkninger på prisniveauet, navnlig i undersøgelsesperioden.
(100)
Selv om en del af den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, eventuelt kan tilskrives den økonomiske krise, er det ikke tilstrækkeligt til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens betydelige skade, når det kraftige prisunderbud, som de kinesiske eksportører anvendte, og den selektive stigning i deres tilstedeværelse i undersøgelsesperioden, jf. betragtning 92 ovenfor, tages i betragtning.
b) EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger
(101)
Undersøgelsen viste, at produktionen af melamin er kapitalintensiv med en høj andel af faste omkostninger. EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger i forbindelse med melaminproduktion forblev stabile i den betragtede periode, men faldt med 14 % mellem 2008 og undersøgelsesperioden, jf. tabel 7b ovenfor. Dette burde have sikret en vis forbedring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet, men som følge af det lave prisniveau på EU-markedet og dumpingimporten fra Kina til lave priser, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, skete det ikke.
(102)
Det konkluderedes derfor, at produktionsomkostningerne ikke har været årsag til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
c) EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(103)
Selv om analysen af skade og årsagssammenhæng fokuserede på EU-erhvervsgrenens situation på EU-markedet, blev dens eksportresultater undersøgt som en potentiel anden faktor, der eventuelt kan forklare den konstaterede skade.
Tabel 11
2006
2007
2008
UP
Eksport (1 000 ton)
84 103
78 956
68 560
85 146
Indeks
100
94
82
101
Kilde: EU-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaet.
(104)
Analysen viste, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter forblev stabilt på omkring 85 000 ton eller 28 % af produktionen i den betragtede periode. Klagernes eksportresultater har derfor været særdeles gode, selv under krisen. Den skadelige situation for EU-erhvervsgrenen kan ikke forklares ved eller tilskrives eksport.
d) Import fra andre tredjelande
(105)
Udviklingen i importen fra tredjelande, for så vidt angår både mængder og priser, mellem 2006 og undersøgelsesperioden fremgår af følgende:
Tabel 12
Andre tredjelande
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
45 480
41 060
24 835
16 473
Indeks
100
90
55
36
Markedsandel
12,3 %
10,6 %
7,7 %
6,2 %
Indeks
100
86
62
50
Pris (EUR/ton)
820
941
1 094
895
Indeks
100
115
133
109
Kilde: Eurostat.
(106)
Bortset fra Iran og Saudi-Arabien var importen fra individuelle tredjelande under bagatelgrænsen på 1 % af markedsandelen på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Undersøgelsen viste, at importmængden fra tredjelande faldt i den betragtede periode. Hvad angår Iran og Saudi-Arabien, som tegnede sig for henholdsvis 4,4 % og 1,4 % af EU-forbruget i undersøgelsesperioden, blev det konstateret, at deres priser var højere end de samarbejdsvillige kinesiske eksportørers priser. Det vurderes derfor, at sådanne mængder og priser kun har haft begrænset indvirkning, hvis nogen, på EU-markedet.
(107)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at importen fra disse tredjelande ikke i væsentlig grad bidrog til den betydelige skade, der var blevet påført EU-erhvervsgrenen.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(108)
Ovennævnte analyse viste, at der i den betragtede periode var et kraftigt fald i mængde og markedsandele for dumpingimporten fra Kina til lave priser. Denne import blev dog foretaget til dumpingpriser, som lå 10 % under de priser, som EU-erhvervsgrenen krævede for tilsvarende varetyper på EU-markedet. Denne negative indvirkning i salgspriserne på EU-markedet forekom i hele undersøgelsesperioden. Baseret på alle kendsgerninger og betragtninger blev det vurderet, at der var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført i undersøgelsesperioden.
(109)
Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(110)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der behørigt blev skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. EU'S INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(111)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(112)
EU-erhvervsgrenen består af tre producenter med produktionsanlæg i forskellige EU-medlemsstater, som giver direkte beskæftigelse til godt 600 arbejdstagere i forbindelse med den pågældende vare.
(113)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at de mest relevante skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet, investeringsafkast og rentabilitet, blev påvirket i alvorlig grad. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vurderes det, at melaminsektorens genopretning ikke vil være tilstrækkelig til at sikre en genopretning af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(114)
Det forventes, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på markedet i EU, så prisen på melamin vil afspejle omkostningerne til de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger og genopretningen i sektoren vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan opnå stordriftsfordele og dermed bevare sin markedsandel med positive virkninger for dens økonomiske situation og rentabilitet.
(115)
Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af melamin med oprindelse i Kina vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.
3. Brugernes interesser
(116)
Samarbejdet med brugerne var relativt begrænset i dette tilfælde. Der blev udsendt 44 spørgeskemaer til de kendte brugere i EU, og kun syv besvarelser var tilstrækkelig detaljerede til at foretage en vurdering af deres økonomiske situation og den mulige indvirkning af antidumpingforanstaltninger på deres aktiviteter. De samarbejdsvillige brugere tegnede sig for ca. 10 % af EU-forbruget.
(117)
I henhold til EU-erhvervsgrenen tegner melamin sig højst for 3 % og i gennemsnit 2 % af brugerindustriens produktionsomkostninger. Hvis dette bekræftes af yderligere kontrolbesøg hos brugerne, som finder sted i den resterende del af undersøgelsen, vil antidumpingforanstaltninger have begrænset indvirkning på brugerindustrien.
(118)
I henhold til de få detaljerede besvarelser fra brugerne tegner melamin sig for omkring 10 % af brugerindustriens produktionsomkostninger. Den mulige indvirkning af foranstaltninger kan derfor være negativ afhængigt af deres rentabilitet, som brugerne ikke har fremlagt klare oplysninger om. Som nævnt ovenfor vil kontrolbesøg finde sted hos de primære brugere i den resterende del af undersøgelsen. Kommissionen vil også søge at styrke samarbejdet med brugerindustrien.
(119)
Visse parter anførte også, at den primære konsekvens af antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde kan blive en prisstigning, som industrien indfører for melamin i medfør af EU-erhvervsgrenens store markedsandel.
(120)
Det vurderes ikke desto mindre, at det kan føre til yderligere nedskæringer i visse EU-producenters produktion og deraf følgende problemer, som f.eks. manglende forsyninger på EU-markedet, det største marked for melamin i verden, hvis der ikke indføres foranstaltninger mod dumpingimport fra Kina.
(121)
Baseret på ovennævnte kendsgerninger og betragtninger vurderes det, at der i denne fase ikke er begrundede elementer, som viser, at indvirkningen af midlertidige foranstaltninger vil være uforholdsmæssig med hensyn til brugerindustriens aktiviteter. Det vurderes derfor, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger.
4. Konklusion vedrørende EU's interesser
(122)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af melamin med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(123)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(124)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(125)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det er opfattelsen, at den fortjeneste, der kan opnås uden dumpingimport, bør være baseret på år 2003, som er det eneste år, hvor EU-erhvervsgrenen opnåede fortjeneste, og hvor den kinesiske import var mindre påfaldende på EU-markedet. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(126)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved, at ovennævnte fortjenstmargen på 5 % blev lagt til produktionsomkostningerne.
(127)
Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina justeret for told og omkostninger efter importen og den ikke-skadevoldende pris på varer, der solgtes af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskellen som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi for de sammenlignede varetyper.
2. Midlertidige foranstaltninger
(128)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(129)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning er fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(130)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(131)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til EU i undersøgelsesperioden.
(132)
De fastlagte dumping- og skadesmargener er som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Sichuan Golden Elephant
44,9 %
46,5 %
Shandong Liaherd
47,6 %
47,8 %
Henan Junhua
49,0 %
53,9 %
Alle andre virksomheder
65,6 %
65,2 %
H. FREMLÆGGELSE AF UNDERSØGELSESRESULTATERNE
(133)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en foreløbig antidumpingtold på importen af melamin, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 2933 61 00, og som har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told ( %)
Taric-tillægskode
Sichuan Golden Elephant
44,9
A986
Shandong Liaherd
47,6
A987
Henan Junhua
49,0
A988
Alle andre virksomheder
65,2
A999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2010.