RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1242/2010
af 20. december 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2 og 5,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1312/98 af 24. juni 1998 (2) indførte Rådet efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold (»de oprindelige foranstaltninger«) på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien. Den indførte told var på 53 % for en eksporterende producent fra Indien og 82 % for den resterende import fra Indien (»det pågældende land«).
(2)
Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»den tidligere udløbsundersøgelse«) opretholdt Rådet foranstaltningerne ved forordning (EF) nr. 1736/2004 af 4. oktober 2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien (3).
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(3)
Anmodningen om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev indgivet den 4. maj 2009 af forbindelsesudvalget for EU Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord) (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af tovværk af syntetiske fibre.
(4)
Anmodningen blev begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
(5)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 7. oktober 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
3. Undersøgelse
3.1. Undersøgelsesperiode
(6)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. oktober 2008 til 30. september 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2006 til afslutningen af NUP (»den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt de kendte EU-producenter, eksportører og eksporterende producenter i det pågældende land, repræsentanterne for det pågældende land, importører og en brugersammenslutning, som, den vidste, var berørt af sagen, om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(8)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
4. Stikprøver
(9)
I betragtning af det tilsyneladende store antal EU-producenter og eksporterende producenter i Indien blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage stikprøver, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og forelægge Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(10)
I alt fem indiske producenter, hvoraf to tilhører den samme gruppe, gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for den fastsatte frist og indvilligede i at indgå i stikprøven. Fire af de fem virksomheder producerede og eksporterede den pågældende vare til EU-markedet i NUP. Den femte virksomhed eksporterede ikke den pågældende vare til EU-markedet i NUP. Alle fem virksomheder blev betragtet som samarbejdsvillige og blev taget i betragtning til stikprøven. Graden af samarbejdsvilje i Indien, dvs. de indiske samarbejdsvillige virksomheders andel i procent af den samlede indiske eksport til Unionen, kunne ikke beregnes, da den samlede eksport til Unionen i NUP, som blev indberettet af de fem samarbejdsvillige virksomheder, var betydeligt højere end den mængde, der var registreret i Eurostat for den samlede eksport fra Indien, jf. betragtning 21-23.
(11)
Stikprøven blev udtaget i samarbejde med de indiske myndigheder og omfattede de fire virksomheder, som indberettede eksportsalg til Unionen. To af de fire virksomheder var forretningsmæssigt forbundne. Det skal erindres, at kun en eksporterende producent samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og den pågældende virksomhed er pålagt en individuel antidumpingtold. Det skal desuden erindres, at ingen af de eksporterende producenter fra Indien samarbejdede i den tidligere udløbsundersøgelse, og konklusionerne blev derfor baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
(12)
18 EU-producenter (de 15 klagere og yderligere tre producenter, som tilsammen tegner sig for 78 % af den samlede EU-produktion) fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Ud fra de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve på fem EU-producenter, der repræsenterer ca. 40 % af EU-erhvervsgrenen, jf. definitionen i betragtning 40, og ca. halvdelen af samtlige samarbejdsvillige EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Stikprøven blev udtaget på grundlag af den største repræsentative salgsmængde og producenternes geografiske dækning i Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. En af de fem EU-producenter i stikprøven startede produktionen i den betragtede periode, og virksomhedens oplysninger blev derfor ikke anvendt til analysen af tendenser i skadesindikatorerne for at undgå fordrejninger i den forbindelse. Tallene fra de andre fire EU-producenter i stikprøven, som blev anvendt til analysen af disse tendenser, var ikke desto mindre repræsentative.
(13)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fem EU-producenter i stikprøven og til de fire eksporterende producenter fra Indien i stikprøven.
(14)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra alle fem EU-producenter i stikprøven. En af de fire eksporterende producenter fra Indien, som indgik i stikprøven, afsluttede samarbejdet, mens de tre andre (hvoraf to er forretningsmæssigt forbundne) besvarede spørgeskemaet inden for den fastsatte frist. Stikprøven af eksporterende producenter fra Indien bestod således af de tre indiske virksomheder, der besvarede spørgeskemaet.
5. Efterprøvning af modtagne oplysninger
(15)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at fastslå om, der fortsat finder dumping sted, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping og skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
5.1. Eksporterende producenter i Indien
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. EU-producenter
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grækenland),
-
Lanex A.S. (Tjekkiet),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Østrig).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og defineres som følger: sejlgarn, reb og tovværk, flettet eller ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast, af polyethylen eller polypropylen, bortset fra binde- og pressegarn, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), og af andre syntetiske fibre af nylon eller andre polyamider eller af polyestere, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m). Varen tariferes for øjeblikket under KN-kode 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 og 5607 50 19. Den pågældende vare har en lang række anvendelsesformål inden for søfart og industri, navnlig skibsfart (især til fortøjning) og fiskeindustri.
(17)
En interesseret part påstod, at fortøjningstovværk, som omtales ovenfor, ikke falder under varedækningen for den pågældende vare, da sådant tovværk pga. af de splejsninger, der er fastgjort hertil, burde tariferes som »varer til tovværk«, som hører under en anden KN-kode (se også betragtning 23). Det skal dog bemærkes, at henvisningen til fortøjningstovværk udelukkende foretages i forbindelse med anvendelsesformålet for de forskellige typer af den pågældende vare, som alle defineres som tovværk af syntetiske fibre, jf. betragtning 16.
2. Samme vare
(18)
Den pågældende vare og det tovværk af syntetiske fibre, der produceres og sælges af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet i Indien, og det tovværk af syntetiske fibre, der produceres og sælges af EU-producenterne i Unionen, er i alle henseender identiske og har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber, hvilket også fremgik af den oprindelige undersøgelse og blev bekræftet i den nuværende undersøgelse. De blev derfor anset for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(19)
En interesseret part har påstået, at den vare, der produceres af EU-erhvervsgrenen, ikke kan sammenlignes med den pågældende vare, da EU-producenterne er begyndt at bruge en ny type råvarer, der kaldes Dyneema, som er væsentligt dyrere end andre råvarer, da varer med Dyneema er mere resistente. De indiske producenter i stikprøven anvender ganske rigtigt ikke denne type råvare. Det skal dog først bemærkes, at de pågældende varer kun udgør en lille del af de varer, som EU-producenterne sælger. Selv om det er korrekt, at denne type fiber i stigende grad anvendes af visse EU-producenter, udgør Dyneema kun en mindre del af EU-produktionen. Selv om den væsentlige forskel i omkostningerne til råvaren (potentielt mellem 25-30 gange dyrere) kan have en vis indvirkning på især skadesindikatoren vedrørende EU-erhvervsgrenens gennemsnitssalgspriser, er indvirkningen af tovværk af Dyneema på den generelle analyse alligevel begrænset på grund af den overvældende mængde af »standard« tovværk, der produceres i Unionen. Dernæst blev alle beregninger i denne udløbsundersøgelse baseret på en sammenligning mellem sammenlignelige varetyper, hvor der tages hensyn til forskellige råvarer. Beregningerne kan således ikke fordrejes på grund af en forskel i produktmix. De varer, hvortil der anvendes råvarer såsom Dyneema, har under alle omstændigheder de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber som den pågældende vare. Påstanden blev derfor afvist.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(20)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger over for Indien udløber.
1. Den importerede mængde
(21)
På grundlag af Eurostats data var importmængden af den pågældende vare fra Indien ubetydelig i hele den betragtede periode. I NUP var importmængden fra Indien på 31 tons, dvs. mindre end 0,1 % af EU-forbruget i NUP:
(tons)
2006
2007
2008
NUP
Indien
3
4
19
31
Import af den pågældende vare fra Indien, kilde - Comext
(22)
I henhold til de efterprøvede data afsendte de tre virksomheder i stikprøven betydeligt større mængder af den pågældende vare til Unionen i NUP, end det fremgik af Eurostats oplysninger. Det skal i den forbindelse erindres, at importørerne i den oprindelige undersøgelse fremlagde oplysninger, der viste, at visse mængder af den pågældende vare indkøbt fra Indien ikke var overgået til fri omsætning på EU-markedet, men var blevet oplagt på frilagre og solgt til søgående skibe eller offshoreplatforme. En klagende producent gentog dette argument i den nuværende undersøgelse. Da havnevirksomhederne ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, kunne denne påstand ikke efterprøves. På grundlag af den kundeliste, som de eksporterende producenter i stikprøven indsendte, stod det dog klart, at de fleste kunder var leverandører til shipping, søfart og offshore i EU-havnene. Ud fra det ovenstående skyldes forskellen mellem de statistiske data og de indberettede tal denne form for salg.
(23)
Det skal desuden medtages, at anmodningen om en udløbsundersøgelse indeholdt påstande om omgåelsespraksis. Ansøgeren påstod i den sammenhæng, at visse mængder af tovværk af syntetiske fibre fra Indien indførtes til Unionen under KN-kode 5609 (Varer […] sejlgarn, reb og tovværk), som ikke er underlagt foranstaltningerne. Der blev dog ikke fundet oplysninger i forbindelse med den nuværende undersøgelse, som kunne understøtte denne påstand.
(24)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at der faktisk importeredes 31 tons af den pågældende vare fra Indien til Unionens toldområde i NUP. Hvad angår det efterprøvede eksportsalg fra de tre indiske producenter i stikprøven til EU-havnene, som ikke var overgået til fri omsætning på EU-markedet, blev de pågældende varer betragtet som en del af Indiens eksport til andre tredjelande.
(25)
Da der ikke importeredes en væsentlig mængde fra Indien til Unionen, dannede denne mængde ikke grundlag for en repræsentativ analyse af sandsynligheden for fortsat dumping og skade. Ud fra den begrænsede faktiske importmængde kan det derfor ikke konkluderes, at der fandt skadevoldende dumping sted fra Indien i NUP. Analysen fokuseredes derfor på sandsynligheden for fornyet dumping og skade, hvis foranstaltninger får lov at udløbe.
2. Sandsynlig udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
2.1. Produktionskapacitet
(26)
Det blev undersøgt, om der er uudnyttet produktionskapacitet i det pågældende land, som kunne skabe grundlag for en genoptagelse af dumpingeksporten, hvis foranstaltningerne ophæves.
(27)
Det blev konstateret, at produktionskapaciteten hos de tre eksporterende producenter i stikprøven steg markant mellem 2007 og NUP, samtidig med at kapacitetsudnyttelsen faldt. De tre virksomheders uudnyttede kapacitet var på ca. 75 % af EU-forbruget i NUP. Dette tyder på en sandsynlig stigning i eksportmængderne til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(28)
Hvad angår de øvrige producenter af tovværk af syntetiske fibre i Indien, er Garware, den virksomhed der indstillede samarbejdet efter stikprøveundersøgelsen, kendt som er en stor producent, som i henhold til virksomhedens officielle websted har en betydelig produktionskapacitet. Desuden anføres fire andre store indiske producenter i anmodningen om udløbsundersøgelsen. Der findes desuden en række små og mellemstore indiske producenter, som hovedsagelig sælger på hjemmemarkedet. Da disse indiske producenter ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, er deres produktionskapacitet ikke kendt, men det kan antages, at situationen kan sammenlignes med tendensen hos de samarbejdsvillige virksomheder, og at disse producenter således har yderligere uudnyttet kapacitet.
(29)
Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede de indiske producenter i stikprøven oplysningerne vedrørende deres samlede uudnyttede kapacitet. Disse oplysninger blev dog indberettet af virksomhederne selv og efterprøvet under kontrolbesøgene. Disse påstande blev derfor afvist.
2.2. Salg til EU-havne og andre eksportmarkeder
(30)
Mængden af eksporterede varer fra de tre eksporterende producenter i stikprøven til andre tredjelande, herunder salg til EU-havne, som ikke importeres til Unionens toldområde, steg markant med ca. 80 % i den betragtede periode og udgjorde næsten halvdelen af de eksporterende producenters samlede salg i NUP.
(31)
Den faktiske import til Unionen ophørte praktisk talt efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger. Det skal dog bemærkes, at stikprøveproducenternes eksportsalg til EU-havne steg markant i den betragtede periode, nemlig fra 61 til 785 tons. Da det faktiske importsalg til Unionen delvis foregår via de samme salgskanaler som de varer, der sælges til EU-havne, kunne denne stigende tilstedeværelse ved tærsklen til EU-markedet indikere, at de indiske producenter i stikprøven - og eventuelt også andre - kunne begynde at sælge betydelige mængder af den pågældende vare på EU-markedet inden for kort tid, hvis foranstaltningerne ophæves.
(32)
Ud fra de indiske producenters eksportaktiviteter og den stigende tilstedeværelse i EU-havne kan det konkluderes, at det er yderst sandsynligt, at de indiske eksportmængder til Unionen vil øges markant, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(33)
Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påpegede en indisk eksportør, at den indiske eksport er meget diversificeret i verden på markeder med vækstpotentiale, og derfor vil eksporten til Unionen ikke blive genoptaget i væsentlige mængder, hvis foranstaltningerne udløber. Det erkendes, at visse indiske producenter kan have diversificeret eksportsalget til forskellige markeder; men dette kan dog ikke betragtes som tilstrækkeligt til at ændre de konklusioner, som er truffet på grundlag af ovenstående resultater.
2.3. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og den normale værdi
(34)
Der blev foretaget en vejledende dumpingberegning på grundlag af det efterprøvede salg til EU-havne fra de tre eksporterende producenter i stikprøven, som, til trods for at det betragtes som en del af eksportsalget til andre tredjelande, giver en god antydning af prisniveauet for tovværk af syntetiske fibre fra Indien, hvis der ikke var indført told. Den normale værdi blev baseret på den indiske hjemmemarkedspris. På grundlag af disse oplysninger blev der konstateret dumping for to af de tre indiske producenter i stikprøven. De konstaterede dumpingmargener var i gennemsnit på 10 %, hvilket kan betragtes som en væsentlig margen, selv om de er betydeligt lavere end i den oprindelige undersøgelse.
(35)
En sammenligning mellem de priser, som de tre eksporterende producenter i stikprøven anvendte på andre tredjelandsmarkeder (undtagen ved salg til EU-havne), og deres hjemmemarkedspriser viste et lignende resultat, selv om de konstaterede dumpingmargener var lavere på dette grundlag.
(36)
Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påstod en indisk producent, at der ikke fandt dumping sted, for så vidt angår den indiske import til Unionen. Der var dog praktisk talt næsten heller ingen reel import. Desuden blev det konstateret, at der fandt dumping sted ved salg til både EU-havne og til andre tredjelande. Påstanden blev derfor afvist.
(37)
En anden interesseret part påstod, at de fastslåede dumpingmargener i denne undersøgelse ikke kunne betragtes som væsentlige i forhold til den eksisterende tolds niveau i betragtning af den markant forskel i arbejdskraftomkostninger mellem Unionen og Asien. Det skal dog bemærkes, at arbejdskraftomkostningerne i Unionen er irrelevante for beregningen af dumpingmargenen.
3. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping
(38)
På grundlag af ovennævnte analyse konkluderes det, at de eksporterende producenter har et omfattende produktionspotentiale til på ny at kunne eksportere til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Hvad angår priserne, blev det konstateret, at to producenter i stikprøven solgte deres varer til dumpingpriser til andre tredjelande. Hvis man medregner Garware, som indstillede samarbejdet, er der anført fem andre store eksporterende producenter i klagen, som ud fra de foreliggende oplysninger kan forventes at følge tendensen i de virksomheder, for hvilke det konstateredes, at de solgte til dumpingpriser til andre tredjelande.
(39)
Antydningen af, at de eksporterende producenter i Indien har en strategisk interesse i EU-markedet, hvilket bevistes ved deres stigende mængder af eksportsalg til EU-havne, og den omfattende uudnyttede kapacitet gør det sandsynligt, at de vil genoptage eksporten til Unionen i omfattende mængder, hvis foranstaltningerne udløber. I betragtning af de indiske eksportører prisadfærd på tredjelandsmarkederne er det yderst sandsynligt, at eksporten til dumpingpriser vil blive genoptaget. Det konkluderes derfor, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil føre til fornyet dumping.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(40)
De EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Antallet af EU-producenter kan anslås til ca. fyrre.
(41)
De 15 EU-producenter, på hvis vegne anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet af den klagende sammenslutning, og tre andre EU-producenter indgav oplysninger med henblik på udtagelsen af stikprøven, jf. indledningsmeddelelsen. Som nævnt i betragtning 12 blev en stikprøve på fem producenter, der tegner sig for ca. 40 % af EU-erhvervsgrenen, undersøgt nærmere. Stikprøven omfattede følgende virksomheder:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grækenland),
-
Lanex A.S. (Tjekkiet),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Østrig).
(42)
De 18 samarbejdsvillige EU-producenter tegnede sig, jf. betragtning 12, for 78 % af den samlede EU-produktion i NUP.
E. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(43)
EU-forbruget af tovværk af syntetiske fibre blev fastslået på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet (inkl. ikke-samarbejdsvillige EU-producenters salg som anslået af klagerne) plus al import til Unionen baseret på Eurostats oplysninger.
(44)
På dette grundlag kan det fastslås, at EU-forbruget i den betragtede periode faldt med 7 %. Efter en stigning på 16 % mellem 2006 og 2007 faldt forbruget med 20 % mellem 2007 og NUP.
2006
2007
2008
NUP
Samlet EU-forbrug (tons)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indeks (2006=100)
100
116
107
93
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenterne i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven), Eurostat (import)
2. Import fra Indien
(45)
Den faktiske import fra Indien til Unionen var, jf. betragtning 21, ubetydelig i hele den betragtede periode som følge af de effektive gældende antidumpingforanstaltninger.
(46)
De indiske producenter er dog, jf. betragtning 22, i stigende grad tilstede ved tærsklen til EU-markedet, med eksportsalg til EU-havne, der ikke er underlagt toldbehandling og således undgår førnævnte antidumpingtold.
3. Priser og mængder for den indiske eksport til andre tredjelande
(47)
Da den faktiske import fra Indien til Unionen var ubetydelig, blev der foretaget en prissammenligning mellem de indiske priser ved eksport til andre tredjelande (herunder eksport til EU-havne, der ikke er pålagt antidumpingtold) og EU-producenterne i stikprøvens priser ved salg i Unionen.
(48)
På dette grundlag blev det konstateret, at den indiske eksport til andre tredjelande blev solgt til priser, der lå væsentligt under EU-erhvervsgrenens priser. Den således beregnede prisforskel var på 46 % og var i gennemsnit på 18 %.
(49)
Værdien af det indiske eksportsalg til andre tredjelande steg med over 30 % i den betragtede periode. Dette salg udgjorde næsten halvdelen af den samlede omsætning i NUP hos de eksporterende producenter fra Indien, som indgik i stikprøven.
4. Import fra andre lande
(50)
Til trods for tilbagegangen i forbruget på 7 % på EU-markedet steg importen fra andre tredjelande i den betragtede periode med 18 %. Markedsandelen for denne import steg således fra 17 % til 22 %.
(51)
Det skal bemærkes, at importen fra Folkerepublikken Kina (»Kina«) steg med 46 % i den betragtede periode og nåede en markedsandel på 8,6 % (en stigning fra 5,5 % i 2006). Selv om der ikke kan foretages en præcis sammenligning på grund af Eurostats data, som ikke er opdelt pr. varetype, ses det, at gennemsnitsprisen for den kinesiske import til Unionen er væsentligt højere end gennemsnitsprisen for eksporten fra Indien. De gennemsnitlige kinesiske importpriser synes desuden at være på linje med EU-erhvervsgrenens priser.
(52)
Importen fra Republikken Korea (»Korea«) til Unionen havde en konstant markedsandel på omkring 3 % i den betragtede periode. Mængden af denne import faldt desuden med 6 % i takt med tilbagegangen i forbruget.
(53)
Importen fra andre tredjelande udgjorde en markedsandel på under 2 % af på EU-markedet for tovværk af syntetiske fibre i NUP.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.1. Indledende bemærkninger
(54)
Alle skadesindikatorer i grundforordningens artikel 3, stk. 5, er blevet analyseret. Hvad angår indikatorerne for EU-producenternes salgsmængder og markedsandele, blev disse analyseret på basis af data indsamlet for alle EU-producenter, altså EU-erhvervsgrenen. Hvad angår de øvrige skadesindikatorer, blev behandlingen heraf baseret på de oplysninger indsendt af EU-producenterne i stikprøven, som blev efterprøvet ved kontrolbesøg, jf. betragtning 15. Som allerede anført i betragtning 12 startede en af EU-producenterne produktionen i den betragtede periode, og virksomhedens data blev derfor ikke anvendt i analysen af tendensen for skadesindikatorer med henblik på at undgå fordrejninger i tendenserne.
5.2. EU-erhvervsgrenens salgsmængde
(55)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt væsentligt med 12 % i den betragtede periode. EU-forbruget faldt med 7 % i den betragtede periode, jf. betragtning 44, med et markant fald startende fra 2007. Det skal fremhæves, at EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt i et hurtigere tempo end faldet i forbruget.
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens salgsmængde i EU (tons)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indeks (2006=100)
100
113
102
88
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven)
5.3. EU-erhvervsgrenens markedsandel
(56)
Udviklingen i forrige betragtning og nedenstående tabel medførte et tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og NUP. Faldet i EU-erhvervsgrenens markedsandel var konstant og udgjorde 4,6 procentpoint:
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indeks (2006=100)
100
98
95
94
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven)
(57)
Det skal bemærkes, at førnævnte tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen for en stor del skyldtes de kinesiske importvarers øgede markedsandel (jf. betragtning 50).
5.4. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(58)
Produktionsmængden hos EU-producenterne i stikprøven faldt i takt med udviklingen i salgsmængden, nemlig med 17 % i den betragtede periode. Produktionskapaciteten steg med 5 % i den samme periode. Dette førte til et fald på 20 % i kapacitetsudnyttelsen mellem 2008 og NUP:
2006
2007
2008
NUP
Produktion (ton)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indeks (2006=100)
100
109
108
83
Produktionskapacitet (ton)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indeks (2006=100)
100
109
108
105
Kapacitetsudnyttelse (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indeks (2006=100)
100
100
100
80
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.5. Lagre
(59)
Hvad angår lagrene, holder producenter af tovværk af syntetiske fibre generelt deres lagerniveau så lavt som muligt, da produktionen som regel sker efter ordre. Der konstateredes i den betragtede periode et fald i gennemsnitslagrene, navnlig i NUP, som i vidt omfang skyldtes nedgangen i produktionen af tovværk af syntetiske fibre.
2006
2007
2008
NUP
Slutlagre (ton)
1 073
982
1 156
905
Indeks (2006=100)
100
92
108
84
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.6. Salgspriser
(60)
Gennemsnitsprisen for den samme vare, som solgtes i Unionen af EU-producenterne, steg i et vist omfang i den betragtede periode, navnlig mellem 2007 og NUP.
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens gennemsnitssalgspris (EUR/ton)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indeks (2006=100)
100
99
108
109
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
(61)
Det skal dog bemærkes, at ovenstående gennemsnitssalgspris er beregnet på basis af alle varetyper inkl. tovværk af syntetiske fibre af højeste værdi, f.eks. tovværk af syntetiske fibre baseret på den råvare, der kaldes Dyneema. Der var markante prisudsving mellem de forskellige varetyper (jf. betragtning 19). I de senere år har EU-erhvervsgrenen øget produktionen af varer af højere værdi. Sådanne tovværk af syntetiske fibre udgør derfor en stigende andel af erhvervsgrenens produktmix. Sådanne ændringer i produktmixet er en af årsagerne til stigningen i EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspriser.
5.7. Rentabilitet
(62)
EU-producenterne i stikprøven var pga. af de effektive gældende foranstaltninger og til dels diversifikationen af produktmixet i stand til at opretholde en stabil og sund rentabilitet i hele den betragtede periode:
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens rentabilitet (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indeks (2006=100)
100
115
104
128
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.8. Investeringer og mulighederne for at tilvejebringe kapital
(63)
Investeringerne var relativt høje i 2006 og 2007, hvorefter de faldt til halvdelen af det tidligere beløb. I løbet af NUP blev der praktisk talt ikke foretaget investeringer.
2006
2007
2008
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indeks (2006=100)
100
109
54
5
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.9. Investeringsafkast
(64)
Investeringsafkastet faldt i takt med den stabile rentabilitetstendens i hele den betragtede periode.
2006
2007
2008
NUP
Investeringsafkast (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indeks (2006=100)
100
119
122
132
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.10. Likviditet
(65)
Likviditeten hos EU-producenterne i stikprøven var forholdsvis stabil i den betragtede periode:
2006
2007
2008
NUP
Likviditet (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indeks (2006=100)
100
132
129
115
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.11. Beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger
(66)
Beskæftigelsessituationen hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig positivt mellem 2006 og 2008. Mellem 2008 og NUP var der dog et fald i beskæftigelsen, som skyldtes den faldende efterspørgsel på markedet. Faldet i efterspørgslen førte til en lavere produktion og til et fald i produktiviteten mellem 2008 og NUP. De årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg indtil 2008 efterfulgt af et let fald i NUP.
2006
2007
2008
NUP
Beskæftigelse (ansatte)
638
665
685
623
Indeks (2006=100)
100
104
107
98
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indeks (2006=100)
100
107
114
110
Produktivitet (ton pr. ansat)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indeks (2006=100)
100
105
101
85
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.12. Vækst
(67)
Mellem 2006 og NUP faldt EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet med 12 % og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 6 procentpoint (jf. betragtning 55 og 56), samtidig med at EU-forbruget faldt med 7 % (jf. betragtning 44). Mens mængden af den faktiske import fra Indien forblev ubetydelig som følge af de gældende foranstaltninger, steg mængden af importen fra andre lande på den anden side med 18 % (hovedsagelig import fra Kina) med en stigning i markedsandelen på 5 procentpoint til følge (jf. betragtning 50). Det konkluderes således, at EU-erhvervsgrenen blev mere påvirket end de øvrige aktører på markedet af faldet i forbruget og derfor oplevede et væsentligt tab i salgsmængden.
5.13. Dumpingmargenens størrelse
(68)
Da importen af den pågældende vare fra Indien var ubetydelig i NUP, kunne der ikke fastlægges en dumpingmargen for den faktiske import fra Indien. Det skal dog bemærkes, at Indiens eksport til EU-havne, som ikke er underlagt toldbehandling, steg markant, og det konstateredes, at en del af dette salg fandt sted til dumpingpriser.
5.14. Genrejsning efter tidligere dumping
(69)
Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en proces med genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping. Det blev konkluderet, at EU-erhvervsgrenen allerede i vidt omfang havde genrejst sig efter disse virkninger, idet de effektive antidumpingforanstaltninger havde været gældende i en længere periode.
5.15. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(70)
På grund af de effektive antidumpingforanstaltninger på importen af tovværk af syntetiske fibre fra Indien har EU-erhvervsgrenen tilsyneladende været i stand til i vidt omfang at genrejse sig efter virkningen af tidligere skadevoldende dumping.
(71)
Det kan dog ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation er sikret. Selv om visse skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes økonomiske resultater - navnlig rentabilitet, investeringsafkast og likviditet - tilsyneladende viser et forholdsvis stabilt billede, antyder andre skadesindikatorer - især salgsmængde og markedsandel, produktion og kapacitetsudnyttelse samt investeringer - klart, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en temmelig udsat situation ved udgangen af NUP. Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påstod en indisk producent, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i NUP. Det skal i den forbindelse bemærkes, at det ikke blev konstateret, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i NUP. Konklusionen af undersøgelsen var derimod, at en række af indikatorerne viste et stabilt billede, mens der ved andre indikatorer var tegn på skade.
(72)
Visse parter påstod, at den negative tendens i visse skadesindikatorer ikke forvoldtes af den indiske import, men derimod skyldes den globale økonomiske krise og den øgede markedsandel for den kinesiske import. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den negative udvikling i visse indikatorer ikke blev tilskrevet den næsten ikke-eksisterende indiske import. Stigningen i den kinesiske import blev desuden undersøgt, og den havde ingen indvirkning på analysen af sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping.
(73)
Hvad angår EU-erhvervsgrenens levedygtighed generelt, skal det bemærkes, at den gradvise indførelse af forskellige varer af høj værdi på markedet - både i Unionen og på tredjelandsmarkeder - tilsyneladende sætter EU-erhvervsgrenens langsigtede konkurrenceevne i et positivt perspektiv, idet antallet af producenter, der fremstiller dette tovværk af syntetiske fibre af høj kvalitet, for øjeblikket er begrænset på det globale marked.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
(74)
Da der i NUP importeredes ubetydelige mængder af den pågældende vare fra Indien, fokuseredes analysen, jf. betragtning 25, på sandsynligheden for fornyet dumping og skade.
(75)
Som allerede omtalt i betragtning 26-28 har de eksporterende producenter i Indien omfattende uudnyttet kapacitet. De indiske producenter har, jf. betragtning 30-32, desuden en stærk orientering og et incitament til at sælge deres varer i store mængder på eksportmarkederne. De indiske producenter er desuden i stigende grad tilstede i EU-havnene, jf. betragtning 31. Det kan således konkluderes, at importen fra Indien til Unionen højst sandsynligt vil udgøre betydelige mængder på kort tid, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(76)
Importen fra Indien vil sandsynligvis blive genoptaget til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne udløber, jf. betragtning 34 og 35. Det blev, jf. betragtning 47 og 48, også konstateret, at den kendsgerning at de indiske producenters salgspriser i gennemsnit er 18 % lavere end EU-erhvervsgrenens (prisforskellen kan endda udgøre 46 %) tilsyneladende antyder, at de indiske producenter, hvis foranstaltningerne udløber, sandsynligvis vil eksportere den pågældende vare til EU-markedet til priser, der ligger betydeligt under EU-erhvervsgrenens priser, dvs. at de sandsynligvis vil underbyde EU-erhvervsgrenens salgspriser.
(77)
Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at hvis foranstaltningerne udløber, er det højst sandsynligt, at importen fra Indien af den pågældende vare vil genoptages i betydelige mængder og til priser, der i væsentligt omfang underbyde EU-erhvervsgrenens priser.
(78)
Ud fra EU-erhvervsgrenens forholdsvis sårbare situation, jf. betragtning 71 og 72, vil en potentielt massiv fornyet dumpingimport fra Indien til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens, sandsynligvis have en skadevoldende virkning på EU-erhvervsgrenens situation. En omfattende genoptagelse af dumpingimporten vil især kunne resultere i yderligere tab af markedsandel og salgsmængde for EU-erhvervsgrenen og føre til nedskæringer i produktionen og i beskæftigelsen. Sammen med et væsentligt pristryk som følge af en import, der underbyder EU-producenternes salgspriser, vil føre til en hurtig og alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(79)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at der, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, er sandsynlighed for fornyet skade som følge af fornyet dumpingimport af den pågældende vare fra Indien.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(80)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville stride imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
(81)
Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes, forhandlernes, grossisternes og de industrielle brugeres interesser, hvad angår den pågældende vare.
(82)
Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Det skal desuden bemærkes, at den foreliggende undersøgelse er en udløbsundersøgelse og således en analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger.
(83)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for, at man var nået til den konklusion, at der er sandsynlighed for fornyet dumping og fornyet skade, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(84)
EU-erhvervsgrenen var, jf. betragtning 56 og 73, i stand til at opretholde en væsentlig men dog faldende markedsandel, samtidig med at den diversificerede sit produktmix ved at indføre flere dyrere typer tovværk af syntetiske fibre. Det kan således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen forblev strukturelt levedygtig.
(85)
Ud fra konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 70-72 og som følge af argumenterne om analysen af sandsynligheden for fornyet skade, jf. betragtning 74-79, kan det således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af sin økonomiske situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe, hvilket vil føre til fornyet væsentlig skade.
(86)
I betragtning af de forventede mængder og priser for importen af den pågældende vare fra Indien vil EU-erhvervsgrenen blive bragt i alvorlig fare. Denne import vil, jf. betragtning 78, føre til et yderligere tab af markedsandele, salgsmængder og beskæftigelse i EU-erhvervsgrenen og vil desuden trykke priserne, hvilket i det lange løb vil føre til en forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet i stil med de negative tal, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.
(87)
Ud fra ovenstående og da der ikke blev fremlagt oplysninger, der tydede på det modsatte, konkluderes det, at opretholdelsen af de eksisterende foranstaltninger ikke vil stride mod EU-erhvervsgrenens interesser.
3. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser
(88)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til 10 ikke forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere. Kun en af disse virksomheder indsendte en besvarelse og fremsatte indvendinger mod sagen. Da virksomheden er forretningsmæssigt forbundet med en indisk producent af tovværk af syntetiske fibre, kan den dog ikke betragtes som en ikke forretningsmæssigt forbundet importør. Da virksomheden er en forretningsmæssigt forbundet importør, er dens interesser uløseligt forbundet med den forretningsmæssigt forbundene indiske producents interesser.
(89)
Under disse omstændigheder konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende årsager, der antyder, at opretholdelsen af foranstaltningerne i vidt omfang vil påvirke de ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser negativt.
4. Brugernes interesser
(90)
Kommissionen sendte en skrivelse til en industriel sammenslutninger af brugere af den pågældende vare. Ingen brugere indsendte en komplet spørgeskemabesvarelse, og der blev heller ikke modtaget skriftlige indlæg fra sammenslutningen.
(91)
Da brugerne ikke samarbejdede, og da antidumpingforanstaltningernes virkning forventes at blive ubetydelig i forhold til andre omkostninger, der afholdes af de vigtigste brugerindustrier såsom værftsindustrien, maskinindustrien og drift af offshoreplatforme, konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltningerne ikke vil få væsentlige negative virkninger for disse brugere.
5. Konklusion
(92)
Opretholdelsen af foranstaltningerne kan forventes at sikre, at dumpingimporten fra Indien ikke genoptages på EU-markedet i betydelige mængder over en kortere periode. EU-erhvervsgrenen vil dermed fortsat have fordel af konkurrencevilkårene på EU-markedet og den mindre trussel om lukninger og et fald i beskæftigelsen. De fordelagtige virkninger forventes også at sikre gode betingelser for EU-erhvervsgrenen til at udvikle nyskabende højteknologiske produkter til nye og specialiserede anvendelsesformål.
(93)
Det skal desuden bemærkes, at der i betragtning af importørernes/forhandlernes samt brugernes interesser i Unionen ikke forekommer at være nogen tvingende årsager, der indikerer, at opretholdelsen af foranstaltningerne skulle få en overvejende negativ indvirkning.
(94)
Ud fra ovenstående konklusioner om virkningerne for de forskellige aktører på EU-markedet, hvis foranstaltningerne opretholdes, konkluderes det, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke strider imod Unionens interesser.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(95)
Ud fra ovenstående, dvs. bl.a. den omfattende uudnyttede kapacitet hos de indiske producenter, deres stærke eksportorientering og stigende tilstedeværelse ved tærsklen til EU-markedet, deres priser ved eksportsalg til andre tredjelandsmarkeder, som blev fundet under den normale værdi og også langt under EU-erhvervsgrenens priser i NUP, samt EU-erhvervsgrenens forholdsvis sårbare situation, er det sandsynligt, at den skadevoldende dumping fra Indien vil genoptages, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(96)
Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes i den nuværende form. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af disse oplysninger, men ingen fremsatte bemærkninger, der kunne have ændret ovenstående konklusioner. Påstande vedrørende fremlæggelsen af disse oplysninger er blevet behandlet i de respektive betragtninger i denne forordning.
(97)
Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 1736/2004, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(98)
Den nuværende undersøgelse er dog ikke desto mindre og uden at tilsidesætte det forhold, at der konstateredes en sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping, kendetegnet ved en række særlige forhold, navnlig de gældende foranstaltningers lange varighed, idet de allerede er blevet forlænget én gang, og den meget begrænsede mængde af reel import fra Indien, jf. betragtning 21-24. Disse forhold bør også afspejles i varigheden af de forlængede antidumpingforanstaltninger, som bør være tre år. Efter fremlæggelsen af oplysninger anførte ansøgeren, at foranstaltningerne burde forlænges for fem år, og at argumenterne for en kortere forlængelse ikke var berettigede.
(99)
En forlængelse af foranstaltningerne gælder normalt for en periode på fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det konkluderes dog i undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en sårbar situation ved afslutningen af NUP; den har i en længere periode haft økonomiske vanskeligheder, hvilket også blev fastslået i den oprindelse undersøgelse. EU-erhvervsgrenen har således endnu ikke rejst sig efter den skadevoldende dumping. En række skadesindikatorer viste dog, at indførelsen af foranstaltningerne allerede har medført en række omfattende forbedringer. Efter analysen af denne komplekse situation konkluderes det, at en fuld og solid genrejsning efter virkningen af tidligere skadevoldende dumping sandsynligvis vil finde sted inden for en kortere periode end de normale fem år. I betragtning af den overordnede skadesanalyse og de sandsynlige markedsudviklinger med de gældende foranstaltninger blev det vurderet, at en periode på tre år burde være tilstrækkeligt for at give EU-erhvervsgrenen tid til at afslutte sin økonomiske og finansielle genrejsning. Det synes derfor ikke nødvendigt at opretholde foranstaltningerne for en længere periode.
(100)
Det vurderes derfor, at en forlængelse af foranstaltningerne for den fulde femårsperiode ikke understøttes fuldt ud af de kendsgerninger, der er fastslået i undersøgelsen, og at foranstaltningernes varighed derfor burde begrænses til tre år.
(101)
Den individuelle antidumpingtold, der er fastsat i artikel 1, er beregnet på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Den afspejler derfor den situation, der blev konstateret for den pågældende virksomhed under denne undersøgelse. Denne toldsats (i modsætning til den landsomfattende told, der gælder for »alle andre virksomheder«) finder således udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Indien, som er fremstillet af den pågældende virksomhed og således af den nævnte specifikke retlige enhed. Varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i artikel 1, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af den landsdækkende told.
(102)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil denne forordning blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af sejlgarn, reb og tovværk, flettet eller ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast, af polyethylen eller polypropylen, bortset fra binde- og pressegarn, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), og af andre syntetiske fibre af nylon eller andre polyamider eller af polyestere, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), med oprindelse i Indien, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 og 5607 50 19.
2. Antidumpingtolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Garware Wall Ropes Ltd.
53,0 %
8755
Alle andre virksomheder
82,0 %
8900
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes i en periode på tre år.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2010.
32010R1242
L 338/10
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1242/2010
od 20. prosinca 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz užadi od sintetičkih vlakana podrijetlom iz Indije nakon revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2. i stavak 5.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je, nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”), Uredbom (EZ) br. 1312/98 od 24. lipnja 1998. (2) uvelo konačne antidampinške pristojbe („početne mjere”) na uvoz užadi od sintetičkih vlakana podrijetlom iz Indije. Uvedene razine pristojbe za jednog su proizvođača uvoznika iz Indije bile 53 %, a za sav ostali uvoz iz Indije („dotična zemlja”) bile su 82 %.
(2)
Nakon revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne Uredbe („prethodna revizija nakon isteka mjera”), Vijeće je zadržalo te mjere prema Uredbi (EZ) br. 1736/2004 od 4. listopada 2004. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz užadi od sintetičkih vlakana podrijetlom iz Indije (3).
2. Zahtjev za reviziju
(3)
Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne Uredbe podnio je 4. svibnja 2009. Odbor za vezu industrija proizvodnje konopa, uzica i mrežastih proizvoda EU-a (Eurocord) („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju više od 50 % ukupne proizvodnje užadi od sintetičkih vlakana u Uniji.
(4)
Zahtjev za reviziju temeljio se na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao ponavljanje dampinga i štetu industriji Unije.
(5)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 7. listopada 2009. putem obavijesti o pokretanju postupka objavljene u Službenom listu Europske unije (4) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
3. Ispitni postupak
3.1. Razdoblje ispitnog postupka
(6)
Ispitni postupak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvatio je razdoblje između 1. listopada 2008. i 30. rujna 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje između 1. siječnja 2006. i kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
3.2. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(7)
Komisija je službeno obavijestila poznate proizvođače iz Unije, izvoznike i proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji, predstavnike dotične zemlje, uvoznike te udruženje korisnika na koje se navedeno odnosi o pokretanju postupka revizije nakon isteka mjera.
(8)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile, te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
4. Odabir uzoraka
(9)
S obzirom na očito veliki broj proizvođača iz Unije i proizvođača izvoznika u Indiji, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Da bi se odlučilo je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje stranke bile su zamoljene da se jave unutar 15 dana od početka revizija i dostave Komisiji podatke zahtijevane u Obavijesti o pokretanju postupka.
(10)
Ukupno se odazvalo pet proizvođača iz Indije, od kojih je dvoje iz iste skupine, i dostavilo tražene podatke u roku te izrazilo želju da ih se uključi u uzorak. Četiri od pet navedenih trgovačkih društava proizvodilo je i izvozilo dotični proizvod na tržište Unije tijekom RRIP-a. Peto trgovačko društvo, međutim, nije izvozilo dotični proizvod na tržište Unije tijekom RRIP-a. Svih pet trgovačkih društava smatralo se društvima koja su surađivala te su uzeti u obzir za odabir uzorka. Razina suradnje iz Indije, tj. postotak izvoza trgovačkih društava iz Indije u Uniju u usporedbi sa cjelokupnim izvozom iz Indije u Uniju nije se mogao izračunati jer je ukupni izvoz u Uniju tijekom RRIP-a koji je prijavilo pet trgovačkih društava koja su surađivala bio značajno viši od obujma koji je zabilježio Eurostat za sav uvoz iz Indije zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 21. do 23.
(11)
Uzorak je odabran u suglasnosti s indijskim vlastima i uključivao je četiri trgovačka društva koja su prijavila izvoznu prodaju u Uniju. Dva od četiri trgovačka društva u uzorku bila su povezana. Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku surađivao samo jedan proizvođač izvoznik i on trenutačno podliježe individualnoj antidampinškoj pristojbi. Također se podsjeća da u prethodnoj reviziji nakon isteka mjere nijedan od proizvođača izvoznika nije surađivao te su, u skladu s odredbama iz članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe, nalazi temeljeni na dostupnim činjenicama.
(12)
Osamnaest proizvođača iz Unije (svih petnaest podnositelja pritužbe i još tri proizvođača koji zajedno predstavljaju 78 % ukupne proizvodnje Unije) pružili su tražene podatke i pristali da ih se uključi u uzorak. Na temelju podataka primljenih od proizvođača iz Unije koji su surađivali, Komisija je odabrala uzorak od pet proizvođača iz Unije koji predstavljaju približno 40 % industrije Unije, kako je definirano u uvodnoj izjavi 40., i oko pola prodaje svih proizvođača iz Unije koji su surađivali s nepovezanim kupcima u Uniji. Uzorak je odabran na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje i zemljopisne pokrivenosti proizvođača u Uniji koje bi se objektivno moglo ispitati tijekom raspoloživog vremena. Jedan od pet proizvođača iz Unije u uzorku započeo je s radom u razmatranom razdoblju tako da podaci o njemu nisu korišteni u analizi kretanja pokazatelja štete kako bi se izbjegli poremećaji u tim kretanjima. Međutim, brojke ostala četiri proizvođača iz Unije u uzorku koje su se koristite u analizi tih kretanja ostale su reprezentativne.
(13)
Komisija je poslala upitnike pet proizvođača iz Unije u uzorku kao i četirima proizvođačima izvoznicima iz Indije u uzorku.
(14)
Odgovori na upitnik primljeni su od svih pet proizvođača iz Unije u uzorku. Od četiri proizvođača izvoznika iz Indije jedan je prestao surađivati dok su ostala tri (od čega su dva povezana) odgovorila na upitnik u zadanom roku. Zato se konačno uzorak proizvođača izvoznika iz Indije sastojao od ta tri indijska trgovačka društva koja su odgovorila na upitnik.
5. Provjera primljenih podataka
(15)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala neophodnima za određivanje nastavka ili vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
5.1.
Proizvođači izvoznici u Indiji
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2.
Proizvođači iz Unije
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grčka),
-
Lanex A.S. (Češka),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austrija).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(16)
Dotični proizvod isti je kao proizvod iz početnog ispitnog postupka i definira se kako slijedi: Konopi, uzice, užad i kabeli, bez obzira jesu li pleteni ili nepleteni, impregnirani ili neimpregnirani, prevučeni, prekriveni ili obloženi gumom ili plastičnom masom, od polietilena ili polipropilena, osim konopa za vezanje ili zamatanje, vrijednosti više od 50 000 deciteksa (5 g/m), te ostala sintetička vlakna od najlona ili drugih poliamida ili od poliestera vrijednosti više od 50000 deciteksa (5 g/m). Trenutačno je obuhvaćen oznakama KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11. i 5607 50 19. Dotični proizvod koristi se u širokom rasponu pomorskih i industrijskih primjena, posebno u brodarstvu (posebno u svrhe privezivanja) te u ribarskoj industriji.
(17)
Jedna zainteresirana stranka tvrdila je da gore navedena užad za privezivanje nije obuhvaćena definicijom dotičnog proizvoda jer bi se zbog upletaka pričvršćenih na užad proizvodi trebali deklarirati kao „proizvodi od užadi” koji pripadaju drugoj oznaci KN (također vidjeti uvodnu izjavu 23.).No, treba podsjetiti da je upućivanje na užad za privezivanje izvršeno samo u kontekstu primjene različitih vrsta dotičnog proizvoda od kojih su sve definirane kao užad od sintetičkih vlakana kako je određeno uvodnom izjavom 16.
2. Istovjetni proizvod
(18)
Kako je pokazao početni ispitni postupak i potvrdio ovaj ispitni postupak, dotični proizvod i užad od sintetičkih vlakana koju proizvode i prodaju proizvođači izvoznici iz Indije na svom domaćem tržištu te oni koje proizvode i prodaju proizvođači iz Unije u Uniji u svakom su pogledu istovjetni i dijele iste osnovne fizičke i kemijske značajke. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
(19)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da proizvod koji je proizvela industrija Unije nije usporediv s dotičnim proizvodom jer su proizvođači iz Unije počeli koristiti novu vrstu sirovine naziva Dyneema, koja je puno skuplja od ostalih sirovina s obzirom na to da proizvodi temeljeni na njoj imaju puno bolji otpor. Točno je da indijski proizvođači u uzorku ne koriste tu vrstu sirovine. No, prvo treba napomenuti da dotični proizvodi čine samo mali dio proizvoda koje prodaju proizvođači iz Unije. Iako je točno da neki proizvođači iz Unije sve više koriste tu vrstu vlakna, užad Dyneema čini samo manji djelić proizvodnje Unije. Dakle, dok značajna razlika u trošku sirovine (moguće oko 25 do 30 puta skuplja) može imati neki utjecaj najviše na pokazatelj štete u pogledu prosječne prodajne cijene industrije Unije, utjecaj užadi Dyneema na cjelokupnu procjenu ostaje ograničen zbog prevladavajuće količine „standardne” užadi proizvedene u Uniji. Drugo, svi izračuni iz ove revizije nakon isteka mjere temeljeni su na usporedbi odgovarajućih vrsta proizvoda pri čemu se uzimaju u obzir različite sirovine. Dakle, nisu mogući poremećaji u izračunu zahvaljujući razlici u ponudi proizvoda. U svakom slučaju, proizvod koji koristi sirovine kao što je Dyneema i dalje ima iste osnovne fizičke i kemijske značajke kao i dotični proizvod. Tvrdnja je stoga odbačena.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(20)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitivala se vjerojatnost ponavljanja ili nastavka dampinga nakon mogućeg isteka mjera na snazi protiv Indije.
1. Obujam uvoza
(21)
Na temelju Eurostatovih podataka, tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza dotičnog proizvoda iz Indije bio je neznatan. Tijekom RRIP-a obujam uvoza iz Indije iznosio je 31 tonu, dakle manje od 0,1 % potrošnje Unije tijekom RRIP-a:
(u tonama)
2006.
2007.
2008.
RRIP
Indija
3
4
19
31
Uvoz dotičnog proizvoda iz Indije, izvor - Comext
(22)
No, prema provjerenim podacima, tri trgovačka društva uključena u uzorak otpremala su značajno veći obujam dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RRIP-a od obujma koji objavljuje Eurostat. U tom se pogledu podsjeća da su u početnom ispitnom postupku uvoznici pružili podatke iz kojih se vidjeti da neke količine dotičnog proizvoda nabavljenog iz Indije nisu puštene u slobodan promet na tržište Unije, već su pohranjene u carinska skladišta i prodane prekooceanskim brodovima ili naftnim platformama. Jedan proizvođač koji je uložio pritužbu ponovio je taj argument u ovom ispitnom postupku. Zbog manjka suradnje lučkih trgovaca u ovom ispitnom postupku, tu se tvrdnju nije moglo potvrditi. No, na temelju popisa kupaca koji su predali proizvođači izvoznici u uzorku, jasno je da su većina kupaca bili brodski, pomorski i prekomorski dobavljači u lukama Unije. Na temelju gore navedenog, čini se da je takva prodaja razlog razlike između statističkih podataka i prijavljenih brojčanih podataka.
(23)
Treba spomenuti da su u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjere također bili i navodi o praksama izbjegavanja mjera. U tom je pogledu podnositelj zahtjeva tvrdio da je određeni obujam užadi od sintetičkih vlakana iz Indije ušao u Uniju pod tarifnim brojem KN 5609 (Proizvodi od […] konopa, uzica, užadi ili kabela) koji ne podliježe mjerama. No, u ovom ispitnom postupku nisu pronađeni podaci koji bi potkrijepili taj stav.
(24)
Na temelju gore navedenog smatra se da je 31 tona dotičnog proizvoda uvezena iz Indije u carinsko područje Unije tijekom RRIP-a. U pogledu provjerene izvozne prodaje lukama Unije koja nije puštena u slobodan promet na tržištu Unije od strane tri indijska proizvođača u uzorku, ta se prodaja smatra dijelom indijskog izvoza trećim zemljama.
(25)
S obzirom na nepostojanje značajnog obujma uvoza iz Indije u Uniju, on nije služio kao osnova za reprezentativnu analizu za vjerojatnost nastavka dampinga ili štete. U pogledu tako ograničenog stvarnog obujma uvoza ne može se zaključiti da je tijekom RRIP-a postojao štetni damping iz Indije. Dakle, analiza se usredotočila na vjerojatnost ponavljanja dampinga i štete ako se dopusti istek mjera.
2. Vjerojatni razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
2.1. Proizvodni kapacitet
(26)
Ispitano je postoji li u dotičnoj zemlji nekorišteni proizvodni kapacitet koji bi stvorio mogućnost nastavka dampinškog uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
(27)
Utvrđeno je da se proizvodni kapacitet tri proizvođača izvoznika iz uzorka povećao između 2007. i RRIP-a dok se iskorištenost kapaciteta istodobno smanjila. Rezervni kapaciteti triju trgovačkih društava bili su oko 75 % potrošnje Unije u RRIP-u. To ukazuje na vjerojatno povećanje obujma izvoza u Uniju ako se dopusti istek mjera.
(28)
Uzimajući u obzir druge proizvođače užadi od sintetičkih vlakana u Indiji, poznato je da je Garware, trgovačko društvo koje je prestalo surađivati nakon faze odabira uzorka, važan proizvođač te da, prema službenoj internetskoj stranici, ima značajni proizvodni kapacitet. Dodatno, u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjere navode se četiri ostala velika indijska proizvođača. Ima i nekoliko srednjih i malih indijskih proizvođača koji su vršili pretežno domaću prodaju. U nedostatku suradnje tih indijskih proizvođača, njihov proizvodni kapacitet nije poznat, ali može se pretpostaviti da je kretanje trgovačkih društava koja su surađivala usporedivo i da ti proizvođači imaju dodatni rezervni kapacitet.
(29)
Nakon objave nalaza svi indijski proizvođači u uzorku osporili su podatke vezane uz njihov skupni rezervni kapacitet. No, sve te podatke trgovačka društva sama su prijavila te su za svako društvo pojedinačno provjereni tijekom ispitnog postupka na licu mjesta. Stoga su te tvrdnje odbačene.
2.2. Obujam prodaje lukama Unije i ostalim izvoznim tržištima
(30)
Obujam izvozne prodaje tri proizvođača izvoznika u uzorku ostalim trećim zemljama, uključujući prodaju lukama u Uniji koja nije ušla u carinsko područje Unije, značajan je i povećao se za oko 80 % tijekom razmatranog razdoblja te predstavlja gotovo polovicu ukupne prodaje koju su ostvarili proizvođači izvoznici tijekom RRIP-a.
(31)
Stvarni uvoz u Uniju gotovo je prestao nakon uvođenja početnih mjera. No, treba napomenuti da je obujam izvozne prodaje u luke Unije koji su postigli proizvođači u uzorku značajno narastao u razmatranom razdoblju i to sa 61 na 785 tona. S obzirom na to da se stvarna prodaja Uniji vrši dijelom putem istih prodajnih kanala kao i kod proizvoda koji se prodaju u lukama Unije, ta sve veća prisutnost na pragu tržišta Unije može ukazivati na to da bi, u slučaju izostanka mjera, indijski proizvođači u uzorku - a možda i ostali - mogli početi prodavati značajne količine dotičnog proizvoda na tržištu Unije nakon kratkog vremena.
(32)
S obzirom na gore navedenu usmjerenost indijskih proizvođača k izvozu i njihovu rastuću prisutnost u lukama Unije, može se zaključiti da bi se, ako se dopusti istek mjera, količina izvoza iz Indije u Uniju vrlo vjerojatno značajno povećala.
(33)
Nakon objave nalaza revizije proizvođač iz Indije je istaknuo da je indijski izvoz diversificiran diljem svijeta, na tržišta s potencijalom rasta, te da se izvoz u Uniju ne bi nastavio u značajnim količinama u izostanku mjera. Priznaje se da su neki indijski proizvođači diversificirali izvoznu prodaju na različita tržišta, no to se ne može smatrati dovoljnim razlogom da bi se promijenili zaključci izvedeni iz gore navedenih nalaza.
2.3. Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i uobičajene vrijednosti
(34)
Okvirni izračun dampinga izveden je na osnovi provjerene prodaje tri proizvođača izvoznika u uzorku lukama Unije, koja, iako je se smatra dijelom izvozne prodaje trećim zemljama, pruža dobru naznaku mogućih cijena indijske užadi od sintetičkih vlakana u izostanku pristojba. Uobičajene vrijednosti temeljene su na domaćim cijenama na indijskom tržištu. Na temelju tih brojki, damping je utvrđen kod dva od tri indijska proizvođača u uzorku. Utvrđeno je da su dampinške marže prosječno 10 % što se može smatrati značajnim postotkom, iako su dosta niže od onih utvrđenim u početnom ispitnom postupku.
(35)
Usporedba cijena koje su postigla tri proizvođača izvoznika u uzorku na tržištima trećih zemalja (isključujući prodaju lukama Unije) s cijenama na domaćem tržištu dala je sličan rezultat iako su dampinške marže utvrđene na tom temelju bile niže.
(36)
Nakon objave nalaza ovog ispitnog postupka jedan je proizvođač iz Indije tvrdio da nije utvrđen nikakav damping u pogledu uvoza iz Indije u Uniju. No, gotovo da nije ni bilo stvarnog uvoza. Osim toga, damping je utvrđen i u prodaji lukama Unije i prodaji trećim zemljama. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(37)
Druga je zainteresirana stranka tvrdila da se dampinške marže koje je ova revizija utvrdila ne mogu smatrati značajnima kada ih se usporedi s postojećim razinama pristojba s obzirom na značajnu razliku u troškovima rada između Unije i Azije. No, treba napomenuti da su troškovi rada u Uniji nevažni za izračun dampinške marže.
3. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(38)
Na temelju gornje analize zaključuje se da proizvođači izvoznici imaju veliki proizvodni potencijal za ponovno pokretanje izvoza u Uniju ako se omogući istek mjera. U pogledu cijena, utvrđeno je da dva proizvođača iz uzorka prodaju trećim zemljama po dampinškim cijenama. Dodatno, uzimajući u obzir trgovačko društvo Garware koje je prestalo surađivati, u pritužbi je navedeno još pet ostalih velikih proizvođača izvoznika za koje se na temelju dostupnih podataka može pretpostaviti da prate kretanje trgovačkih društava za koje je utvrđeno da prodaju trećim zemljama po dampinškim cijenama.
(39)
Naznaka da indijski proizvođači izvoznici imaju strateški interes na tržištu Unije, koji se očituje u povećanom obujmu izvozne prodaje lukama Unije, te golemi dostupni rezervni kapacitet povećava vjerojatnost da bi nastavili s izvozom Uniji u značajnim količinama kada bi mjere prestale važiti. Uzimajući u obzir ponašanje izvoznika iz Indije prilikom određivanja cijena na tržištima trećih zemalja, vrlo je vjerojatno da bi se nastavak izvoza odvijao po dampinškim cijenama. Stoga se zaključuje da bi istek mjera vjerojatno doveo do ponavljanja dampinga.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(40)
Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju Unije predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. Broj proizvođača iz Unije može se procijeniti na četrdesetak.
(41)
Petnaest proizvođača iz Unije u čije je ime udruženje podnositelja pritužbe uložilo zahtjev za reviziju nakon isteka mjere i tri ostala proizvođača iz Unije predali su podatke za odabir uzorka zatražene u obavijesti o pokretanju postupka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., uzorak od pet proizvođača, koji predstavljaju približno 40 % industrije Unije, detaljno je ispitan. Uzorak se sastojao od sljedećih trgovačkih društava:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grčka),
-
Lanex A.S. (Češka),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austrija).
(42)
Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 12., osamnaest proizvođača iz Unije koji su surađivali predstavljalo je 78 % ukupne proizvodnje Unije tijekom RRIP-a.
E. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja na tržištu Unije
(43)
Potrošnja užadi od sintetičkih vlakana Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije (uključujući prodaju proizvođača iz Unije koji nisu surađivali prema procjenama udruženja podnositelja pritužbe) uvećano za sav uvoz u Uniju na temelju Eurostata.
(44)
Na temelju gore navedenog može se utvrditi da se tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji smanjila za 7 %. Točnije, nakon što se potrošnja između 2006. i 2007. povećala za 16 %, pala je za 20 % između 2007. i RRIP-a.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Ukupna potrošnja Unije (u tonama)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indeks (2006. = 100)
100
116
107
93
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzroku), podnositelj pritužbe (proizvođači iz Unije izvan uzorka), Eurostat (uvoz)
2. Uvoz iz Indije
(45)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 21., stvarni uvoz iz Indije u Uniju u razmatranom razdoblju zanemariv je zbog učinkovitih antidampinških mjera na snazi.
(46)
No, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 22., sve je veća prisutnost proizvođača iz Indije na granici tržišta Unije zahvaljujući izvoznoj prodaji lukama Unije koja ne podliježe carinjenju te je zato oslobođena navedenih antidampinških pristojba.
3. Cijene i obujam izvoza iz Indije u ostale treće zemlje
(47)
S obzirom na to da je stvarni uvoz iz Indije zanemariv, usporedba cijena izvršena je na temelju cijena indijskog izvoza u ostale treće zemlje (uključujući izvoznu prodaju lukama Unije koja ne podliježe antidampinškim pristojbama) i cijena prodaje u Uniji koje su ostvarili proizvođači industrije Unije u uzroku.
(48)
Na temelju toga utvrđeno je da je indijski izvoz u ostale treće zemlje ostvaren pri znatno nižim cijenama od onih u industriji Unije. Tako utvrđena razlika u cijeni dosegla je razinu od 46 % te je prosječno iznosila 18 %.
(49)
Vrijednost izvozne prodaje iz Indije ostalim trećim zemljama povećala se za više od 30 % tijekom razmatranog razdoblja. Ta je prodaja predstavljala gotovo polovicu prometa proizvođača izvoznika iz Indije u uzorku tijekom RRIP-a.
4. Uvoz iz ostalih zemalja
(50)
Unatoč padu potrošnje od 7 % na tržištu Unije, tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja povećao se za 18 %. Dakle, tržišni udio tog uvoza povećao se sa 17 % na 22 %.
(51)
Treba napomenuti da se uvoz iz Narodne Republike Kine („NRK”) povećao za 46 % tijekom razmatranog razdoblja čime je postigao tržišni udio od 8,6 % (rast sa 5,5 % u 2006.). Iako preciznu usporedbu nije moguće provesti zahvaljujući općoj prirodi Eurostatovih podataka koji nisu navedeni po vrsti proizvoda, čini se da je prosječna cijena uvoza iz Kine u Uniju značajno viša od prosječne cijene izvozne prodaje iz Indije. Osim toga, čini se da je prosječna cijena kineskog uvoza u skladu s cijenama u industriji Unije.
(52)
Tržišni udio uvoza iz Republike Koreje („Koreja”) stalno je ostajao oko razine od 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Također, količina tog uvoza smanjila se za 6 % u skladu sa smanjenom potrošnjom.
(53)
Uvoz iz bilo koje druge treće zemlje predstavljao je manje od 2 % tržišno udjela na tržištu užadi od sintetičkih vlakana Unije tijekom RRIP-a.
5. Gospodarsko stanje industrije Unije
5.1. Uvodne napomene
(54)
Analizirani su svi pokazatelji štete navedeni u članku 3., stavku 5. Osnovne uredbe. Pokazatelji obujma prodaje i tržišnog udjela proizvođača Unije analizirani su na temelju podataka prikupljenih za sve proizvođače iz Unije, tj. industrije Unije. U vezi sa svim ostalim pokazateljima štete, ispitani su na temelju podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije i koji su provjereni u poslovnim prostorijama svakog trgovačkog društva, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 12., jedan od proizvođača iz Unije u uzorku započeo je s radom u razmatranom razdoblju tako da podaci o njemu nisu korišteni u analizi kretanja pokazatelja štete kako bi se izbjegli poremećaji u tim kretanjima.
5.2. Obujam izvoza industrije Unije
(55)
Prodaja industrije Unije značajno se smanjila za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 44., potrošnja u Uniji smanjila se za 7 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu je posebno nagli pad započeo u 2007. Treba naglasiti da se obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjio brže od pada u potrošnji:
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam izvoza industrije Unije (u tonama)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indeks (2006. = 100)
100
113
102
88
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzroku), podnositelj pritužbe (proizvođači iz Unije izvan uzorka)
5.3. Tržišni udio industrije Unije
(56)
Rezultat razvoja navedenog u prethodnoj uvodnoj izjavi i gornjoj tablici bio je gubitak tržišnog udjela industrije Unije između 2006. i RRIP-a. Stalno se smanjivao tržišni udio industrije Unije, a gubitak je dosegao 4,6 postotnih bodova:
2006.
2007.
2008.
RRIP
Tržišni udio industrije Unije (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indeks (2006. = 100)
100
98
95
94
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzroku), podnositelj pritužbe (proizvođači iz Unije izvan uzorka)
(57)
Treba napomenuti da je gore navedeni gubitak tržišnog udjela industrije Unije velikim dijelom uzrokovan povećanim tržišnim udjelom uvoza iz Kine (vidjeti uvodnu izjavu 50.).
5.4. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(58)
U skladu s razvojem obujma prodaje obujam proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku pao je usporedivom stopom - za 17 % tijekom razmatranog razdoblja. Proizvodni kapacitet povećao se za 5 % u istom razdoblju. To je dovelo do pada od 20 % u iskorištenosti kapaciteta između 2008. i RRIP-a:
2006.
2007.
2008.
RRIP
Proizvodnja (u tonama)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indeks (2006. = 100)
100
109
108
83
Proizvodni kapacitet (tone)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indeks (2006. = 100)
100
109
108
105
Iskorištenost kapaciteta u %
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indeks (2006. = 100)
100
100
100
80
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)
5.5. Zalihe
(59)
U pogledu zaliha proizvođači užadi od sintetičkih vlakana općenito su održavali razine zaliha na dosta niskoj razini s obzirom na to da se većina proizvodnje vrši na zahtjev. Može se uočiti da su tijekom razmatranog razdoblja zalihe zabilježile pad, posebno tijekom RRIP-a, što je većim dijelom rezultat smanjenja proizvodnje užadi od sintetičkih vlakana.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Završne zalihe (u tonama)
1 073
982
1 156
905
Indeks (2006. = 100)
100
92
108
84
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)
5.6. Prodajne cijene
(60)
Prosječna cijena istovjetnog proizvoda koji u Uniji prodaju proizvođači iz Unije u uzorku povećala se u određenoj mjeri u razmatranom razdoblju, posebno između 2007. i RRIP-a:
2006.
2007.
2008.
RRIP
Prosječne jedinične prodajne cijene industrije Unije (eura/tona)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indeks (2006. = 100)
100
99
108
109
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)
(61)
Treba ipak navesti da se iznadprosječna prodajna cijena računa na temelju svih vrsta proizvoda, uključujući užad od sintetičkih vlakana najviše vrijednosti, primjerice užad od sintetičkih vlakana od sirovine Dyneema. Razlika u cijeni između tih različitih vrsta proizvoda uistinu je golema (vidjeti uvodnu izjavu 19.). Posljednjih godina industrija Unije povećala je proizvodnju proizvoda više vrijednosti. Tako takva užad od sintetičkih vlakana predstavlja sve veći udio u njihovoj ponudi proizvoda. Takve nedavne promjene u ponudi proizvoda jedan su od razloga povećanja prosječnih jediničnih prodajnih cijena industrije Unije.
5.7. Profitabilnost
(62)
Djelomično zahvaljujući učinkovitim mjerama na snazi, a dijelom zbog diversifikacije ponude proizvoda, proizvođači iz Unije u uzorku uspjeli su održati stabilnu i zdravu razinu profitabilnosti tijekom razmatranog razdoblja:
2006.
2007.
2008.
RRIP
Profitabilnost industrije Unije (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indeks (2006. = 100)
100
115
104
128
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)
5.8. Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(63)
Ulaganja su bila na razmjerno visokim razinama 2006. i 2007. nakon čega su se snizila za polovicu prethodnog iznosa. Tijekom RRIP-a gotovo da nije bilo ulaganja.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto ulaganja (EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indeks (2006. = 100)
100
109
54
5
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)
5.9. Povrat ulaganja
(64)
U skladu sa stabilnim kretanjem profitabilnosti, povrat ulaganja također se povećao tijekom razmatranog razdoblja.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Povrat ulaganja (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indeks (2006. = 100)
100
119
122
132
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)
5.10. Novčani tok
(65)
Novčani tok proizvođača iz Unije u uzorku ostao je na relativno stabilnim razinama tijekom razmatranog razdoblja:
2006.
2007.
2008.
RRIP
Novčani tok (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indeks (2006. = 100)
100
132
129
115
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)
5.11. Zaposlenost, produktivnost i troškovi rada
(66)
Stanje zaposlenosti proizvođača iz Unije u uzorku pozitivno se razvijalo između 2006. i 2008. No, od 2008. do RRIP-a došlo je do pada zaposlenosti zbog smanjene potražnje na tržištu. Smanjena potražnja dovela je do smanjene proizvodnje zbog čega je došlo i do pada produktivnosti između 2008. i RRIP-a. U pogledu godišnjih troškova rada po zaposleniku, oni su se povećavali do 2008., a zatim su se lagano smanjili tijekom RRIP-a.
2006.
2007.
2008.
RRIP
Zaposlenost (osobe)
638
665
685
623
Indeks (2006. = 100)
100
104
107
98
Godišnji troškovi rada po zaposleniku (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indeks (2006. = 100)
100
107
114
110
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indeks (2006. = 100)
100
105
101
85
Izvor:
ispitni postupak (proizvođači iz Unije u uzorku)
5.12. Rast
(67)
Između 2006. i RRIP-a, dok se potrošnja Unije smanjila za 7 % (vidjeti uvodnu izjavu 44.), obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjio se za 12 %, a tržišni udio industrije Unije smanjio se za 6 postotnih bodova (vidjeti uvodne izjave 55. i 56.). S druge strane, dok je obujam stvarnog indijskog uvoza ostao zanemariv zahvaljujući mjerama na snazi, obujam uvoza iz ostalih zemalja porastao je za 18 % (uglavnom zbog uvoza iz NRK-a) i tako dobio dodatnih 5 postotnih bodova tržišnog udjela (vidjeti uvodnu izjavu 50.). Zaključuje se da je na industriju Unije više utjecao pad potrošnje i da je zabilježila značajniji gubitak u obujmu prodaje od ostalih dionika na tržištu.
5.13. Visina dampinške marže
(68)
S obzirom na to da je uvoz dotičnog proizvoda iz Indije tijekom RRIP-a bio zanemariv, nije bilo moguće utvrditi dampinšku maržu za stvarni uvoz iz Indije. No, treba napomenuti da se indijski izvoz u luke Unije, koji ne podliježe carinjenju, značajno povećao i da je za dio te prodaje utvrđeno da je izvršena po dampinškim cijenama.
5.14. Oporavak od prethodnog dampinga
(69)
Analizirano je je li industrija Unije i dalje u procesu oporavka od učinaka prethodnog dampinga. Zaključeno je da se industrija Unije već uspjela u većoj mjeri oporaviti od tih učinaka s obzirom na to da učinkovite antidampinške mjere postoje već dulje vrijeme.
5.15. Zaključak o stanju industrije Unije
(70)
Zahvaljujući činjenici da učinkovite antidampinške pristojbe postoje za užad od sintetičkih vlakana podrijetlom iz Indije, čini se da se industrija Unije uspjela u velikoj mjeri oporaviti od učinaka prethodnog štetnog dampinga.
(71)
Unatoč tome ne može se zaključiti da je stanje u industriji Unije sigurno. Iako se čini da određeni pokazatelji štete - posebno profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok - pokazuju razmjerno stabilno stanje - obujam prodaje i tržišni udio, proizvodnja i iskorištenost kapaciteta te ulaganja - posebno jasno pokazuju da je industrija Unije na kraju RRIP-a i dalje bila dosta nestabilna. Nakon objave nalaza ovog ispitnog postupka, jedan proizvođač iz Indije tvrdio je da industrija Unije nije pretrpjela štetu tijekom RRIP-a. U tom smislu treba navesti da nije rečeno da je industrija Unije trpjela materijalnu štetu tijekom RRIP-a. Umjesto toga, na temelju nalaza revizije zaključeno je da su neki pokazatelji bili stabilni, ali u pogledu ostalih pokazatelja bilo je znakova štete.
(72)
Neke su stranke tvrdile da negativna kretanja nekih pokazatelja štete nije izazvao uvoz iz Indije, već da su posljedica gospodarske krize u svijetu i povećanog tržišnog udjela kineskog uvoza. U tom pogledu treba navesti da negativni razvoj određenih pokazatelja nije pripisan gotovo nepostojećem uvozu iz Indije. Dodatno je ispitano povećanje uvoza iz Kine i ono nije imalo utjecaj na analizu vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga.
(73)
U pogledu općenite održivosti industrije Unije, treba napomenuti da se čini da postupno uvođenje raznih proizvoda visoke vrijednosti na tržište - u Uniji i na tržišta trećih zemalja - stavlja dugoročnu konkurentnost industrije Unije u pozitivnu perspektivu, s obzirom na to da je broj proizvođača na svjetskom tržištu koji proizvode takvu visokokvalitetnu užad od sintetičkih vlakana trenutačno ograničen.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
(74)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 25., s obzirom na zanemariv obujam uvoza dotičnog proizvoda iz Indije tijekom RRIP-a, analiza se usredotočila na vjerojatnost ponavljanja dampinga i štete.
(75)
Kako je već detaljno opisano u uvodnim izjavama 26. do 28., kod indijskih proizvođača izvoznika dostupni su veliki rezervni kapaciteti. Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 30. do 32., indijski proizvođači imaju snažnu usmjerenost i poticaj za prodaju svojih proizvoda na izvoznim tržištima u velikom obujmu. Štoviše, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31., prisutnost indijskih proizvođača u lukama Unije snažna je i raste. Zbog toga se može zaključiti da je vjerojatno da bi, ako se omogući istek mjera, uvoz iz Indije u Uniju u kratkom vremenskom roku dosegao značajne količine.
(76)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 34. i 35., vjerojatno je da će se u izostanku mjera uvoz iz Indije nastaviti po dampinškim cijenama. Dodatno, kako je navedeno u gornjim uvodnim izjavama 47. i 48., također je utvrđeno da činjenica da su prodajne cijene indijskih proizvođača prosječno 18 % niže od onih industrije Unije (te ta razlika u cijenama može doseći razinu od 46 %) ukazuje na to da će indijski proizvođači u izostanku mjera vjerojatno izvoziti dotični proizvod na tržište Unije po značajno nižim cijenama od cijena industrije Unije, dakle da je vjerojatno da će sniziti prodajne cijene proizvođača iz Unije.
(77)
U pogledu gore navedenog, može se zaključiti da je u izostanku mjera vrlo vjerojatno da bi se indijski izvoz dotičnog proizvoda nastavio u značajnim količinama te po cijenama kojima se značajno snižavaju cijene industrije Unije.
(78)
S obzirom na razmjerno osjetljivo stanje industrije Unije, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 71. i 72., vjerojatno je da bi moguće veliko ponavljanje dampinškog uvoza iz Indije po cijenama koje snižavaju cijene u Uniji imalo štetan učinak na stanje industrije Unije. Značajan nastavak dampinškog uvoza vjerojatno bi doveo do daljnjeg gubitka udjela na tržištu i obujma prodaje industrije Unije, što bi dovelo do smanjenja proizvodnje i pada zaposlenosti. To, kao i značajan pritisak na cijenu zahvaljujući uvozu koji snižava prodajne cijene proizvođača iz Unije, dovelo bi do brzog i ozbiljnog pogoršanja financijskog stanja industrije Unije.
(79)
Na temelju gore navedenog, zaključuje se da u slučaju da se omogući istek mjera, postoji vjerojatnost ponavljanja štete od obnovljenog dampinškog uvoza dotičnog proizvoda iz Indije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvodne napomene
(80)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije u cijelosti.
(81)
Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir svih raznih interesa uključenih stranaka, tj. interesa industrije Unije, uvoznika, trgovaca, veletrgovaca i industrijskih korisnika dotičnog proizvoda.
(82)
Treba podsjetiti da se u prethodnim ispitnim postupcima smatralo da uvođenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, sadašnji ispitni postupak revizija je nakon isteka mjera i analizira stanje u kojem postoje antidampinške mjere.
(83)
Na temelju toga ispitano je postoje li, unatoč zaključku o vjerojatnosti ponavljanja dampinga i vjerojatnosti ponavljanja štete, utemeljeni razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(84)
Kako je već spomenuto u uvodnim izjavama 56. i 73., industrija Unije uspjela je zadržati značajan, premda smanjeni tržišni udio, pritom povećavajući ponudu proizvoda tako što su uveli više visokokvalitetne užadi od sintetičkih vlakana. Dakle, može se smatrati da je industrija Unije ostala strukturalno održiva.
(85)
U pogledu zaključaka o stanju industrije Unije određenog u uvodnim izjavama 70. do 72. te u skladu s argumentima vezanim uz analizu vjerojatnosti ponavljanja štete kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 74. do 79., također se može smatrati da bi industrija Unije vjerojatno doživjela ozbiljno pogoršanje financijske situacije u slučaju da se omogući istek antidampinških pristojba, što bi dovelo do ponavljanja materijalne štete.
(86)
Uzimajući u obzir očekivani obujam i cijene uvoza dotičnog proizvoda iz Indije, industrija Unije uistinu bi bila izložena ozbiljnom riziku. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 78., takav bi uvoz doveo do dodatnog pada tržišnog udjela te snizio cijene industrije Unije, što bi kasnije dovelo do pada profitabilnosti na negativne razine slične onima iz početnog ispitnog postupka.
(87)
U pogledu gore navedenog i u izostanku suprotnih pokazatelja, zaključuje se da zadržavanje postojećih mjera ne bi bilo protiv interesa industrije Unije.
3. Interes nepovezanih uvoznikâ/trgovacâ
(88)
Komisija je poslala upitnike deset poznatih nepovezanih uvoznikâ/trgovacâ. Odgovorilo je samo jedno od tih trgovačkih društava i izrazilo svoj prigovor na predmet. No, s obzirom na to da je trgovačko društvo povezano s indijskim proizvođačem užadi od sintetičkih vlakana, ne može ga se smatrati nepovezanim uvoznikom. S obzirom na to da je trgovačko društvo povezani uvoznik, njegov je interes suštinski povezan s interesom povezanog indijskog proizvođača.
(89)
U tim okolnostima zaključuje se da ne postoje utemeljeni razlozi koji bi ukazali na to da bi nastavak mjera u većoj mjeri negativno utjecao na dotične nepovezane uvoznike/trgovce.
4. Interes korisnikâ
(90)
Komisija je poslala pismo jednom industrijskom udruženju korisnikâ dotičnog proizvoda. Nijedan korisnik nije predao potpun odgovor na upitnik te od udruženja nisu primljeni pisani podnesci.
(91)
S obzirom na izostanak suradnje korisnikâ te činjenicu da je vjerojatno da će utjecaj antidampinških mjera biti zanemariv kada ga se usporedi s ostalim troškovima glavnih industrija korisnikâ, kao što su brodogradnja, strojarstvo i naftne platforme, zaključuje se da nastavak mjera neće imati značajan negativni utjecaj na te korisnike.
5. Zaključak
(92)
Može se očekivati da će nastavak mjera osigurati da se dampinški uvoz iz Indije ne nastavi na tržištu Unije u značajnim količinama u kratkom vremenskom razdoblju. Time će industrija Unije i dalje imati koristi od konkurentnih uvjeta na tržištu Unije te smanjenja prijetnje zatvaranja i pada zaposlenosti. Očekuje se da će korisni učinci dopustiti uvjete u kojima će industrija Unije razviti inovativne proizvode visoke tehnologije za nove i specijalizirane primjene.
(93)
Također treba napomenuti da se, nakon razmatranja interesa uvoznikâ/trgovaca te korisnikâ u Uniji, čini da nema uvjerljivih razloga koji bi ukazali na to da bi nastavak mjera imao uglavnom negativan utjecaj.
(94)
S obzirom na gornje zaključke o učinku nastavka mjera na različite dionike na tržištu Unije, zaključuje se da nastavak mjera nije protivan interesu Unije.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(95)
U pogledu gore navedenog, dakle, između ostalog, golemih rezervnih kapaciteta indijskih proizvođača, snažne usmjerenosti na izvoz i rastuće prisutnosti na pragu tržišta Unije, cijena izvozne prodaje na tržišta trećih zemalja za koje je utvrđeno da su ispod uobičajene vrijednosti te značajno ispod cijena industrije Unije tijekom RRIP-a, te razmjerno osjetljive situacije industrije Unije, vjerojatno je da bi se štetni damping iz Indije ponovio ako bi se dopustilo da mjere prestanu važiti.
(96)
Sve su dotične stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava preporučiti zadržavanje postojećih mjera u njihovom sadašnjem obliku. Također im je dano razdoblje za podnošenje prigovora nakon te objave, ali ni jedna stranka nije podnijela prigovore koji bi opravdali mijenjanje gornjih nalaza. Na tvrdnje vezane uz objavu nalaza odgovoreno je u uvodnim izjavama ove Uredbe.
(97)
Iz toga slijedi, kao što je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 1736/2004 treba zadržati.
(98)
Ipak, bez zanemarivanja činjenice da je utvrđena vjerojatnost ponavljanja štetnog dampinga, sadašnji ispitni postupak obilježavaju posebne okolnosti, posebno dugo trajanje mjera na snazi, koje su već jednom produljene te vrlo ograničene količine stvarnog uvoza iz Indije, kako je navedeno u uvodnim izjavama 21. do 24. Te bi se činjenice također trebale odraziti na trajanje daljnjeg produljenja antidampinških mjera koje bi trebale trajati tri godine. Nakon objave podnositelj zahtjeva naveo je da bi se mjere trebale produljiti na pet godina i da gore navedeno obrazloženje kraćeg produženja ne bi bilo opravdano.
(99)
Uobičajeno je da se produljenje mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe primjenjuje na razdoblje od pet godina. Ispitni postupak zaključio je da je industrija Unije na kraju RRIP-a i dalje u osjetljivom stanju s obzirom na to da je u financijskim poteškoćama dulje vremensko razdoblje, kako je utvrđeno početnim ispitnim postupkom. Posljedično, potpuni oporavak od štetnog dampinga još nije postignut. No, određeni broj pokazatelja štete pokazao je da je uvođenje mjera već omogućilo neka značajna poboljšanja. Iz analize ove složene situacije zaključuje se da će se potpuni i čvrsti oporavak od prošlih učinaka štetnog dampinga vjerojatno dogoditi za manje vremena od uobičajenih pet godina. Procijenjeno je da bi, uzimajući u obzir analizu cjelokupne štete te vjerojatni tržišni razvoj uz mjere na snazi, razdoblje od tri godine trebalo biti dovoljno da industrija Unije dovrši svoj gospodarski i financijski oporavak. Zato se primjenjivanje mjera dulje vrijeme ne čini nužnim.
(100)
Dakle, smatra se da produljenje mjera na puno petogodišnje razdoblje nije potkrijepljeno činjenicama utvrđenim ovim ispitnim postupkom te da trajanje mjera posljedično treba ograničiti na tri godine.
(101)
Pojedinačna antidampinška stopa pristojbe navedena u članku 1. određena je na temelju nalaza početnog ispitnog postupka. Stoga odražava stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu dotičnog trgovačkog društva. Ta stopa pristojbe (nasuprot pristojbe na razini zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuje na uvoz proizvoda podrijetlom iz Indije koje je proizvelo dotično trgovačko društvo, a tako i navedeni specifični pravni subjekt. Uvezeni proizvodi koje proizvodi drugo trgovačko društvo koje se posebno ne spominje u članku 1., uključujući subjekte povezane s onim koji se posebno spominje, ne mogu se okoristiti tom stopom i podliježu pristojbi na području cijele zemlje.
(102)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, ta će se Uredba na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne carine,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz konopa, uzica, užadi i kabela, uključujući pletene ili prepletene, bez obzira jesu li impregnirani, prevučeni, prekriveni ili obloženi gumom ili plastičnom masom ili nisu, od polietilena ili polipropilena, osim konopa za vezanje ili zamatanje, vrijednosti više od 50 000 deciteksa (5 g/m), te ostala sintetička vlakna od najlona ili drugih poliamida ili od poliestera vrijednosti više od 50 000 deciteksa (5 g/m) trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 i 5607 50 19 i podrijetlom iz Indije.
2. Stopa antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Sva ostala trgovačka društva
82,0 %
8900
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se na razdoblje od tri godine.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 20. prosinca 2010.