RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 792/2011
af 5. august 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Thailand og om endelig opkrævning af den midlertidige told
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 118/2011 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Thailand.
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 6. april 2010 af Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion i Unionen af visse ringmekanismer. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
(3)
Der mindes om, at dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. april 2009 til den 31. marts 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«), jf. betragtning 7 i forordningen om midlertidig told. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»skadesundersøgelsesperioden«).
2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(4)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det - navnlig to importører og den thailandske producent - fik også lejlighed til at blive hørt mundtligt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en endelig afgørelse i sagen vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser. Ud over verifikationerne i betragtning 6 i forordningen om midlertidig told blev der gennemført et kontrolbesøg hos Rima Benelux Holding BV, som er den eneste bruger, der havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen ved at udfylde spørgeskemaet for brugere.
(6)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale indførelsen af en endelig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Thailand og den endelige opkrævning af de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(7)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
3. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(8)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til konklusionerne vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 8-11 i forordningen om midlertidig told.
4. DUMPING
4.1. Normal værdi
(9)
I henhold til betragtning 14 i forordningen om midlertidig told skal det erindres, at der kun var en thailandsk producent, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og at virksomhedens eksport til Unionen i UP udgjorde den samlede thailandske eksport til Unionen. Den eksporterende producent og en samarbejdsvillig ikke-forretningsmæssigt forbundet importør påstod, at den uafhængige eksterne ekspert, som bistod Kommissionen i forbindelse med kontrolbesøget hos den eksporterende producent, havde foretaget nogle beregningsfejl i sin rapport. En af ekspertens opgaver var at undersøge nickelcoating-processen og den mængde råmaterialer, som den eksporterende producent anvendte i de forskellige produktionsfaser. Som det fremgår af betragtning 15 i forordningen om midlertidig told, viste undersøgelsen, at den eksporterende producent indsendte ufuldstændige og ukorrekte oplysninger vedrørende væsentlige elementer af virksomhedens produktionsomkostninger og af andre råmaterialer. Kommissionen undersøgte de påstande, der var blevet fremsat af den eksporterende producent og en importør vedrørende beregningsfejl i ekspertens rapport, og det blev fundet, at de ikke var begrundede. Konklusionerne i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
(10)
Den eksporterende producent og en importør anfægtede også de foreløbige konklusioner i betragtning 19-20 i forordningen om midlertidig told. De påstod navnlig, at den metode, der blev anvendt til midlertidigt at fastlægge den normale værdi for andre varetyper end de typer, for hvilke der allerede var fastlagt en normal værdi, var overdrevet, idet den fejlagtigt var blevet baseret på et aritmetisk gennemsnit af de normale værdier. Kommissionen accepterede påstanden, hvorefter den tilpassede metoden og justerede de normale værdier for disse andre varetyper under hensyntagen til den thailandske producents varemix, som afspejler producentens situation mere præcist.
(11)
Den eksporterende producent påstod desuden, at de anvendte satser for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) og fortjenstmargener på hhv. 16 % og 8 % var for høje. Den eksporterende producent påstod, at SA&G-satsen ikke burde være højere end 12,59 %, hvilket afspejler virksomhedens egne SA&G-omkostninger ekskl. omkostninger til indlandstransport.
(12)
Det skal erindres, at den eksporterende producent, jf. betragtning 15-17 i forordningen om midlertidig told, ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og således ikke fremlagde oplysninger om virksomhedens samlede SA&G-omkostninger. Under disse omstændigheder, og da der ikke blev fremlagt yderligere oplysninger om virksomhedens samlede SA&G-omkostninger, blev det besluttet fortsat at basere konklusionerne på de foreliggende oplysninger i klagen. På grundlag af de foreliggende oplysninger og for så vidt som det kunne verificeres, blev en SA&G-sats på 16 % fundet rimelig. Påstanden blev derfor afvist.
(13)
Den eksporterende producent påstod, at det fortjenstniveau på 8 %, som var blevet anvendt i den foreløbige beregning, var for højt, og at Kommissionen i stedet for skulle have anvendt et fortjenstniveau på 5 %. De fremsatte argumenter var for det første, at et fortjenstniveau på 5 % var blevet anvendt som målfortjeneste i skadesanalysen, og dernæst, at et fortjenstniveau på 5 % var på linje med tidligere undersøgelser vedrørende den samme vare. Kommissionen bemærkede til det første argument, at fastlæggelsen af en målfortjeneste for EU-erhvervsgrenen og det fortjenstniveau, som var blevet anvendt til fastlæggelsen af en normal værdi, ikke fulgte samme logik og derfor ikke behøver at være ens. Vedrørende det andet argument erkendte Kommissionen, at der var mange grunde til at anvende det samme fortjenstniveau som i tidligere undersøgelser vedrørende den samme vare, og accepterede denne påstand og ændrede derfor det fortjenstniveau, der blev anvendt til beregningerne af de normale værdier tilsvarende.
(14)
Efter fremlæggelsen af de endelige oplysninger fremsatte EU-erhvervsgrenen og den eksporterende producent en række bemærkninger. EU-erhvervsgrenen var uenig i den ændring, der var blevet foretaget i fortjenstmargenen, og påstod, at en fortjenstmargen på 5 % ikke var tilstrækkeligt til at dække rentabilitetskravene hos de tre forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som indgår i produktion og salg af den pågældende vare, men dog uden at fremlægge flere begrundede argumenter. Påstanden blev derfor afvist.
(15)
Den eksporterende producent påstod, at omkostningerne for afskrivning, bygninger og forsikring, som blev anvendt til beregningen af den normale værdi af en varetype, ikke var de samme som for de andre varetyper, og at der burde anvendes de samme tal for alle varetyper. Kommissionen undersøgte påstanden og fandt ganske rigtigt en fejl i beregningen. Modsat den eksporterende producents påstand blev beregningsfejlen dog fundet i beregningen af den normale værdi for de øvrige varetyper. Den normale værdi for de øvrige typer blev derfor justeret tilsvarende.
(16)
Den eksporterende producent påstod desuden, at den normale værdi for andre varetyper end de typer, for hvilke der allerede var fastlagt en normal værdi, ikke fuldt ud tog højde for den eksporterende producents faktiske varemix. Den eksporterende producent gentog i den forbindelse sin påstand om, at der burde anvendes et vejet gennemsnit af de normale værdier, hvilket afspejler den eksporterende producents faktiske varemix. Kommissionen accepterede, jf. betragtning 10 ovenfor, at justere beregningen af de normale værdier for disse andre varetyper for dermed at tage højde for den thailandske producents faktiske varemix, og uanset den faktiske salgsmængde for hver type blev der beregnet en normal værdi for små, mellemstore og store ringmekanismer. Kommissionen afviste dog påstanden om, at der desuden skulle anvendes en vægtningsfaktor baseret på eksportørens salg til Unionen, idet eksportøren ikke fremlagde begrundede argumenter.
(17)
Den eksporterende producent påstod endvidere, at Kommissionens metode til beregning af den normale værdi på grundlag af ringmekanismernes længde var unøjagtig og ukorrekt og foreslog derfor en ny metode til beregning af gennemsnit, som mere nøjagtigt skulle tage højde for varernes forskellige længder. Kommissionen beregnede, jf. betragtning 16 ovenfor, en normal værdi for andre type end de typer, for hvilke der allerede var fastlagt en normal værdi, og beregnede normale værdier for små, mellemstore og store ringmekanismer. Eksportørens beregning blev fundet fejlagtig og resultatorienteret. Påstanden blev derfor afvist.
(18)
Bortset fra ovennævnte ændringer, og da der ikke blev fremlagt kommentarer, bekræftes indholdet af betragtning 15-20 i forordningen om midlertidig told vedrørende fastlæggelsen af den normale værdi hermed endeligt.
4.2. Eksportpris og sammenligning
(19)
Den eksporterende producent påstod, at den valuta, der var anvendt til beregning af transportomkostningerne i dumpingberegningen, ikke var den korrekte. Kommissionen accepterede denne påstand.
(20)
Da der ikke blev fremlagt andre bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 21-24 i forordningen om midlertidig told vedrørende eksportpriser og sammenligningen af eksportpriser og den respektive normale værdi hermed endeligt.
4.3. Dumpingmargen
(21)
Den eksporterende producent påstod, at beregningen af dumpingmargenen ikke tog højde for den specifikke normale værdi for to varetyper. Denne påstand blev accepteret, og beregningerne blev tilsvarende justeret.
(22)
På baggrund af ovennævnte ændringer i beregningen af den normale værdi og sammenligningen, og efter at visse beregningsfejl vedrørende eksportprisen, jf. ovenfor, er rettet, fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, til følgende:
Eksporterende producent
Dumpingmargen
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thailand,
16,3 %
(23)
Da den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for den samlede eksport af den pågældende vare fra Thailand til Unionen, blev det konkluderet, at restdumpingmargenen skulle fastsættes til den dumpingmargen, der var fastsat for den samarbejdsvillige eksporterende producent, altså 16,3 %.
5. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(24)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 28-32 i forordningen om midlertidig told hermed.
6. SKADE
6.1. EU-forbruget og importen fra Thailand
(25)
Den thailandske producent og en række importører satte spørgsmålstegn ved de tendenser i EU-forbruget, som blev fastslået i forordningen om midlertidig told. De påstod navnlig, at faldet i forbruget var større, end det fremgik af forordningen om midlertidig told (ca. 30 %). De anmodede desuden om uddybninger vedrørende den metode, som Kommissionen anvendte til at fastslå forbruget, idet ringmekanismer indgår i en toldposition, der omfatter andre varer.
(26)
Det skal bemærkes, at selv om disse interesserede parter anfægtede konklusionerne vedrørende forbruget, indsendte de ingen beviser som støtte for deres argumenter. De pegede heller ikke på fejl i metoden.
(27)
Hvad angår metoden, blev forbruget, jf. betragtning 33 i forordningen om midlertidig told, fastlagt ud fra efterprøvede salgstal, som de samarbejdsvillige parter (de to EU-producenter og den thailandske eksportør for perioden 2008-UP) anførte i spørgeskemabesvarelserne og på grundlag af Eurostats oplysninger for resten af importen. Da ringmekanismer af anden oprindelse er pålagt antidumpingtold, registreres importen (fra alle oprindelser) under underpositionerne i databasen for toldtariffer (Taric), som i høj grad er specifik for den undersøgte vare. Disse underpositioner blev anvendt for at sikre, at kun importen af den pågældende vare blev taget i betragtning til trods for en mindre ændring af varedefinitionen i denne undersøgelse.
(28)
Da Eurostats tal er anført i kilo, og forbruget blev beregnet i antal stykker, anmodede en importør om en uddybning af, hvordan omregningen foregik. Det skal derfor bemærkes, at der blev anvendt en omregningsfaktor på 50 g/stk., hvilket er i overensstemmelse med tidligere undersøgelser og blev fundet rimeligt sammenholdt med oplysningerne fra den thailandske eksporterende producent. Det skal desuden tilføjes, at hvis Kommissionen havde anvendt den nøjagtige gennemsnitsvægt pr. ringmekanisme, som fremgik af oplysningerne fra den thailandske eksporterende producent, ville importen fra Thailand i den samlede skadesundersøgelsesperiode have udvist en endnu voldsommere stigning både i absolutte mængder (25 % i forhold til 19 % i forordningen om midlertidig told) og markedsandele (fra 11,8 % til 15,5 % i forhold til 12,0 % til 15,0 % som fastslået i forordningen om midlertidig told).
(29)
En importør påstod desuden, at importen fra Thailand faktisk faldt med 40 % i skadesundersøgelsesperioden, men dette var baseret på importværdien - og ikke på mængden - for hele toldpositionen, hvilket altså også omfattede andre varer end den undersøgte vare. Denne påstand måtte afvises.
(30)
Ud fra ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 33-40 i forordningen om midlertidig told vedrørende EU-forbruget (som faldt med over 15 % mellem 2008 og UP) og importen fra Thailand.
6.2. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(31)
En importør påstod, at skadesanalysen var forudindtaget på grund af EU-erhvervsgrenens vanskelige økonomiske situation, som skulle ses i sammenhæng med situationen i en af erhvervsgrenens forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som angiveligt var fortjenstgivende i sektoren for ringmekanismer. Det skal i den forbindelse bemærkes, at skadesanalysen udelukkende fokuserer på EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet af den pågældende vare produceret i Unionen. Da den forretningsmæssigt forbundne virksomhed, jf. betragtning 69 i forordningen om midlertidig told, ikke er en producent i Unionen og overvejende forhandler varer uden oprindelse i Unionen, skal den ikke tages i betragtning i skadesanalysen.
(32)
Uanset ovenstående skal det ikke desto mindre understreges, at importøren ikke fremlagde nogen oplysninger om, at ovennævnte forretningsmæssigt forbundne virksomheds økonomiske situation skulle være god. Tværtimod viste de tal, der blev indhentet i løbet af undersøgelsen, at også denne virksomheds salgsmængder af ringmekanismer faldt markant i undersøgelsesperioden.
(33)
I betragtning af ovenstående, og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende skadesanalysen, bekræftes betragtning 41-57 i forordningen om midlertidig told hermed, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
7. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
7.1. Dumpingimportens virkninger
(34)
Selv om enkelte interesserede parter anfægtede de midlertidige konklusioner vedrørende virkningen af andre faktorer (se nedenfor), anfægtede ingen af dem den midlertidige konklusion om, at dumpingimporten fra Thailand forvoldte EU-erhvervsgrenen skade. Konklusionerne i betragtning 58-64 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
7.2. Virkningerne af andre faktorer
(35)
En række interesserede parter anfægtede den midlertidige konklusion vedrørende virkningerne af andre faktorer og anførte, at faldet i efterspørgslen, konkurrencen mellem EU-producenterne, importen fra Indien og den selvpåførte skade var de vigtigste årsager til skaden.
(36)
Vedrørende faldet i efterspørgslen henvises der til betragtning 25-30 ovenfor, som bekræfter den tendens i forbruget, som blev fastslået i forordningen om midlertidig told. Påstandene om, at virkningen af faldet i efterspørgslen var blevet undervurderet, afvises derfor. Det skal dog ikke desto mindre erindres, at det i betragtning 67 i forordningen om midlertidig told blev konkluderet, at faldet i forbruget kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens væsentlige skade, selv om denne virkning blev forstærket af dumpingimportens virkninger. Virkningen af faldet i efterspørgslen var dog ikke af et sådant omfang, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den konstaterede skade.
(37)
Den thailandske eksportør påstod også, at den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, også skyldtes konkurrencen mellem EU-producenterne. Dette skyldes navnlig, at EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele faldt sammen med stigningen i markedsandele hos den anden EU-producent.
(38)
Selv om den thailandske eksportørs beregninger i denne henseende ikke er helt korrekte, er det dog sandt, at den anden producents samlede markedsandel også steg i løbet af skadesundersøgelsesperioden. Det skal dog erindres, at denne producent, jf. betragtning 30 i forordningen om midlertidig told, importerer en betydelig mængde ringmekanismer fra Thailand. I det år, hvor denne producent øgede sit salg af EU-producerede varer og sin markedsandel, er det interessant at bemærke, at producenten også øgede sit salg af ringmekanismer fra Thailand. Producenten blev faktisk en betydelig importør af ringmekanismer fra Thailand ved at købe en større del af eksporten fra Thailand i løbet af året. Selv om den anden EU-producent således overtog markedsandele fra EU-erhvervsgrenen, er det derfor ikke vanskeligt at konkludere, at det lykkedes for denne virksomhed, idet den også havde fordel af dumpingimporten af ringmekanismer fra Thailand. Det skal erindres, at denne producent blev udelukket fra definitionen af EU-erhvervsgrenen på grund af dens betydelige importaktiviteter i forhold til egenproduktionen.
(39)
Desuden genfremsatte interesserede parter en påstand om, at den indiske import også forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, en påstand som allerede blev behandlet i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told. Påstanden blev især baseret på, at Indien har en markedsandel på ca. 50 % på EU-markedet, dvs. 3 gange større end Thailands markedsandel, og at de tilsvarende gennemsnitspriser faldt med 3 % mellem 2009 og UP og underbød EU-priserne med 24 %. Det blev også understreget, at en væsentlig del af den indiske import blev købt af en virksomhed, som er forretningsmæssigt forbundet med EU-erhvervsgrenen.
(40)
Der blev dog ikke fremlagt nye beviser i denne henseende, og disse påstande blev allerede behandlet i forordningen om midlertidig told. Den absolutte importmængde fra Indien var ganske rigtigt højere end importmængden fra Thailand, men det fremgik af forordningen om midlertidig told, at disse importmængder udviklede sig forskelligt: Importen fra Thailand steg generelt i skadesundersøgelsesperioden både i absolutte og relative tal, mens importen fra Indien faldt (med næsten 10 %), og markedsandelen også faldt svagt. Desuden var de gennemsnitlige indiske importpriser også højere end de thailandske importpriser. Selv om en af EU-erhvervsgrenens forretningsmæssigt forbundne virksomheder importerer ringmekanismer fra Indien, viste undersøgelsen desuden, at denne import er faldet betydeligt i en årrække, jf. betragtning 32 ovenfor.
(41)
Endelig påstod en række interesserede parter også, at klageren mistede kunder, idet virksomheden blev aktiv på leverandørmarkedet via moderselskabet, Ring International Holding (RIH), og at salget af ringmekanismer til forretningsmæssigt forbundne virksomheder bør undersøges nøje, da det ikke foregår til priser som mellem uafhængige virksomheder. Disse påstande må dog afvises, da de ikke var begrundede, og da undersøgelsen viste, at salget til forretningsmæssigt forbundne virksomheder var ubetydeligt i forhold til det samlede salg.
7.3. Konklusion om årsagssammenhæng
(42)
På dette grundlag bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 65-76 i forordningen om midlertidig told hermed. Selv om andre faktorer end importen også havde en virkning på EU-erhvervsgrenens situation, konkluderes det, at dumpingimporten fra Thailand har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6, på grundlag af en analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten.
8. UNIONENS INTERESSER
(43)
To af de fem importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, reagerede på fremlæggelsen af de midlertidige konklusioner og indsendte skriftlige bemærkninger. En af disse importører samt en anden importør anmodede om at blive hørt mundtligt. Kommissionen besluttede desuden at gennemføre et kontrolbesøg hos den eneste bruger, der deltog i undersøgelsen.
(44)
Der blev ikke fremsat bemærkninger vedrørende betragtning 79-90 i forordningen om midlertidig told, som beskriver markedet og EU-erhvervsgrenens interesser.
8.1. Importører og forhandlere
(45)
Det erindres først og fremmest, at det i forordningen om midlertidig told blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger kun ville få en betydelig negativ virkning for situationen hos en importør, som også producerer ringmekanismer i Unionen. Den pågældende importør reagerede ikke på indførelsen af de midlertidige foranstaltninger.
(46)
En anden importør, som også anmodede om en høring med høringskonsulenten, betvivlede navnlig beregningen af dumpingmargenen, skadesanalysen og beregningen af EU-forbruget. Importøren fremkom dog ikke med nye bemærkninger vedrørende analysen af Unionens interesser.
(47)
En tredje importør, som tegner sig for 20 % af den samlede import fra Thailand, anmodede om en høring, hvorunder den forklarede, at den i modsætning til de oplysninger, der var blevet indsendt tidligere i undersøgelsen, ikke indstillede alle sine aktiviteter i forbindelse med ringmekanismer, jf. betragtning 92 i forordningen om midlertidig told, men overførte dem til et andet kontor. Under høringen forklarede importøren, at dens ringmekanisme-aktiviteter kun er et supplement til kerneaktiviteten som omfatter andre varer, og importøren udelukkede ikke import af ringmekanismer fra Thailand, selv om der måtte indføres foranstaltninger. På grund af generalomkostningerne til importørens store distributionsnetværk, vil dette dog afhænge af antidumpingtoldens omfang og af muligheden for at øge de priser, kunderne skal betale. Alternativt vil importøren ikke få væsentlige negative konsekvenser ved at ophøre med sine ringmekanisme-aktiviteter i betragtning af denne aktivitets ringe omfang i forhold til den samlede aktivitet.
8.2. Brugerne
(48)
Som nævnt i betragtning 5 ovenfor blev spørgeskemabesvarelsen fra den eneste samarbejdsvillige bruger verificeret under et kontrolbesøg efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Denne bruger køber fra leverandører i mange lande, herunder Unionen, Indien og Thailand. Brugeren importerede også fra Kina, men ændrede forsyningskilde efter indførelsen af antidumpingtold.
(49)
Importen fra Thailand udgør ca. 10 % af brugerens samlede indkøb af ringmekanismer, og virksomheden besluttede ikke at importere thailandske varer efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Selv om foranstaltningerne hidtil tilsyneladende ikke har påvirket brugerens økonomiske situation væsentligt, beklagede virksomheden dog, at dens forsyningskilder var blevet begrænset, og især at virksomheden fremover ikke altid vil kunne anvende korttidslevering af ringmekanismer.
(50)
Interesserede parter gentog deres påstand, som dog allerede var blevet behandlet i forordningen om midlertidig told, nemlig at indførelsen af foranstaltninger ville føre til en begrænsning af forsyningskilder på EU-markedet. Det skal dog på ny bemærkes, at undersøgelsen ganske rigtigt viste, at EU-markedet er kendetegnet ved et begrænset antal aktører, nemlig en producent i Indien, en i Thailand, to i Unionen og et vist antal i Kina. Formålet med antidumpingforanstaltninger er at genskabe loyal konkurrence på EU-markedet og ikke at forhindre import. Dette kan ganske rigtigt føre til en begrænsning af importniveauet, mens foranstaltningerne modvirker importens konkurrenceforvridende virkning. Dette er dog i sig selv ikke en tilstrækkelig grund til at rejse tvivl vedrørende indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten. Det kan endda påstås, at der skal sikres loyal konkurrence på EU-markedet for at garantere alle leverandørers fortsatte eksistens på længere sigt.
(51)
Det forventes, at importen fra Thailand med den endelige tolds niveau, som er lavere end den midlertidige told, fortsat vil kunne komme ind på EU-markedet, og undersøgelsen viste samtidig, at der også findes andre leverandører, dog i et begrænset antal.
8.3. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(52)
Ud fra ovenstående, og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 77-110 i forordningen om midlertidig told hermed, og det konkluderes, at der overordnet set - ud fra de foreliggende oplysninger vedrørende Unionens interesser - ikke er tvingende grunde til ikke at indføre endelige foranstaltninger over for importen af ringmekanismer med oprindelse i Thailand.
9. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
9.1. Skadestærskel
(53)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til skadestærsklen, bekræftes betragtning 111-114 i forordningen om midlertidig told hermed.
9.2. Endelige foranstaltninger
(54)
Hvad angår den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det bemærket, at antidumpingtolden burde reduceres til 6 %, idet den indiske import angiveligt ikke er dumpet og er 6 % højere end importen fra Thailand. Det skal i den forbindelse bemærkes, at formålet med antidumpingtolden ikke er at justere priserne til de andre leverandørers priser, men derimod at afhjælpe de fordrejende virkninger af skadevoldende dumping.
(55)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede dumping. Den konstaterede dumping blev beregnet til 16,3 %, da den er faldet betydeligt siden den midlertidige fase.
(56)
I betragtning af ovenstående fastsættes den endelige antidumpingtold for den samarbejdsvillige eksportør til 16,3 %.
10. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(57)
I betragtning af størrelsen af den dumpingmargen, der er konstateret, og af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told, der indføres ved denne forordning. Da den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør de beløb, der er stillet som sikkerhed ud over den endelige told, frigives -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på visse ringmekanismer for øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8305 10 00 (Taric-kode 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 og 8305100036) med oprindelse i Thailand. Med henblik på denne forordning er der tale om ringmekanismer, der består af mindst to stålplader eller -bånd, hvortil der er fastgjort mindst fire halvringe af stål, og som holdes sammen af en dækplade af stål. De kan åbnes enten ved at trække i halvringene eller med en lille triggermekanisme af stål, der er fastgjort til ringmekanismen.
2. Den endelige antidumpingtold frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fastsættes til 16,3 %.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold ved forordning (EU) nr. 118/2011, opkræves endeligt med den sats, der indføres endeligt ved denne forordnings artikel 1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 5. august 2011.
32011R0792
L 204/11
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 792/2011
od 5. kolovoza 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih prstenastih mehanizama za mape podrijetlom iz Tajlanda
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. PRIVREMENE MJERE
(1)
Komisija je Uredbom (EU) br. 118/2011 od 10. veljače 2011. (2) (Privremena uredba) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih prstenastih mehanizama za mape podrijetlom iz Tajlanda.
(2)
Postupak je pokrenut na temelju pritužbe koju je 6. travnja 2010. podnijelo društvo Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (podnositelj pritužbe) u ime proizvođača koji predstavljaju veći udio, u ovom slučaju više od 50 % ukupne proizvodnje određenih prstenastih mehanizama za mape u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i o materijalnoj šteti koja je posljedica toga, što se smatralo dostatnim opravdanjem za pokretanje postupka.
(3)
Podsjeća se da je, kako je određeno u uvodnoj izjavi 7. Privremene uredbe, ispitni postupak o dampingu i šteti obuhvatio razdoblje od 1. travnja 2009. do 31. ožujka 2010. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
2. DALJNJI POSTUPAK
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere (privremena objava), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile, a posebno dvojici uvoznika i tajlandskom proizvođaču, omogućena je rasprava.
(5)
Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije. Osim provjera navedenih u uvodnoj izjavi 6. Privremene uredbe, daljnja provjera provedena je u poslovnim prostorijama društva Rima Benelux Holding BV, jedinog korisnika koji je surađivao u ispitnom postupku odgovorivši na upitnik za korisnike.
(6)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo predložiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih prstenastih mehanizama za mape podrijetlom iz Tajlanda i konačnu naplatu iznosa osiguranih privremenom pristojbom. Nakon te objave također im je dano razdoblje za ulaganje prigovora.
(7)
Usmeni i pisani komentari zainteresiranih stranaka razmatrani su i, prema potrebi, uzeti u obzir.
3. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(8)
U izostanku bilo kakvih komentara s obzirom na dotični proizvod i istovjetni proizvod, potvrđuju se uvodne izjave 8. do 11. Privremene uredbe.
4. DAMPING
4.1. Uobičajena vrijednost
(9)
Podsjeća se da je, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 14. Privremene uredbe, samo jedan tajlandski proizvođač izvoznik surađivao u ispitnom postupku i da je njegov izvoz u Uniju tijekom RIP-a činio cjelokupan tajlandski izvoz u Uniju. Proizvođač izvoznik i jedan nepovezani uvoznik koji surađuje tvrdili su da je nezavisni vanjski stručnjak koji je pomagao Komisiji tijekom posjeta proizvođača izvoznika na licu mjesta u svom izvješću napravio neke pogreške prilikom izračuna. Jedan od zadataka stručnjaka bio je ispitati proces nanošenja prevlake od kroma i količinu sirovina koje proizvođač izvoznik potroši u različitim fazama proizvodnje. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15. privremene Uredbe, ispitni postupak je pokazao da je proizvođač izvoznik dostavio nepotpune i netočne podatke u pogledu značajnih elemenata svojih troškova proizvodnje i ostalih sirovina. Komisija je ispitala navode proizvođača izvoznika i uvoznika u pogledu pogrešaka prilikom izračuna u izvješću stručnjaka te je zaključeno da nisu utemeljeni. Stoga se potvrđuju nalazi iz uvodne izjave 15. privremene Uredbe.
(10)
Proizvođač izvoznik i uvoznik, također, osporavali su privremene nalaze kako je određeno u uvodnim izjavama 19. i 20. Privremene uredbe. Posebno su tvrdili da je metodologija korištena za privremeno utvrđivanje uobičajene vrijednosti za vrste osim onih za koje je utvrđena specifična uobičajena vrijednost pretjerana jer se pogrešno temeljila na aritmetičkom prosjeku uobičajenih vrijednosti. Komisija je prihvatila tvrdnju, prilagodila metodologiju i revidirala izračun uobičajenih vrijednosti za te ostale vrste uzimajući u obzir ponudu proizvoda tajlandskog proizvođača koja točnije odražava njegov položaj.
(11)
Nadalje, proizvođač izvoznik je tvrdio da su stope korištene za prodajne, opće i administrativne troškove (POA) i profitne marže od 16 %, odnosno 8 % previsoke. Proizvođač izvoznik je tvrdi da stopa POA-e ne bi trebala prelaziti 12,59 %, odražavajući vlastite troškove POA bez troškova prijevoza u zemlji.
(12)
Podsjeća se da, kako je prikazano u uvodnim izjavama 15. do 17. Privremene uredbe, proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku i, stoga, nije dostavio podatke o svim svojim troškovima POA. U tim okolnostima i s obzirom na činjenicu da nisu dostavljeni dodatni podaci o svim troškovima POA trgovačkog društva, donesena je odluka o daljnjem oslanjanju na podatke raspoložive u pritužbi. Nadalje, u svjetlu raspoloživih podataka i u mjeri u kojoj se oni mogu provjeriti, stopa POA-e od 16 % smatrala se razumnom. Stoga je zahtjev odbačen.
(13)
Proizvođač izvoznik je tvrdio da je razina dobiti od 8 % korištena u privremenom izračunu bila previsoka te da je umjesto toga trebalo koristiti razinu dobiti od 5 %. Prema argumentima je, prvo, razina dobiti od 5 % korištena za ciljnu dobit u analizi štete i, drugo, razina dobiti od 5 % bila bi u skladu s prethodnim ispitnim postupcima o istom proizvodu. U pogledu prvog argumenta, Komisija je napomenula da utvrđivanje ciljne dobiti za industriju Unije i razine dobiti korištene za utvrđivanje uobičajene vrijednosti ne slijede istu logiku te, stoga, ne moraju biti jednaki. Što se tiče drugog argumenta, Komisija se složila da su postojali razlozi za korištenje iste razine dobiti kao u prethodnim ispitnim postupcima o istom proizvodu te je odlučila prihvatiti tu tvrdnju te, u skladu s tim, promijeniti razinu dobiti korištenu za izračun uobičajenih vrijednosti.
(14)
Nakon konačne objave su industrija Unije i proizvođač izvoznik dostavili komentare. Industrija Unije nije se složila s napravljenim ispravkom u pogledu profitne marže tvrdeći da razina dobiti od 5 % ne bi dostatno obuhvatila zahtjeve u pogledu profitabilnosti tri povezana trgovačka društva uključena u proizvodnju i prodaju dotičnog proizvoda, ali nije dostavila nikakve druge potkrijepljene argumente. Stoga je tvrdnja odbačena.
(15)
Proizvođač izvoznik je tvrdio da troškovi amortizacije, izgradnje i osiguranja korišteni u izračunu uobičajene vrijednosti jedne vrste nisu jednaki troškovima korištenim za druge vrste te se ista brojka treba primjenjivati za sve vrste. Komisija je provjerila tvrdnju i stvarno je utvrđena pogreška u izračunu. Međutim, suprotno od tvrdnje proizvođača izvoznika, utvrđeno je da je pogreška napravljena prilikom izračuna uobičajene vrijednosti ostalih vrsta. U skladu s tim, ispravljena je uobičajena vrijednost za ostale vrste.
(16)
Proizvođač izvoznik je, također, tvrdio da kod uobičajenih vrijednosti za vrste osim onih za koje je utvrđena specifična uobičajena vrijednost, u obzir nije uzeta stvarna ponuda proizvoda proizvođača izvoznika. U tom pogledu, proizvođač izvoznik je ponovio svoju tvrdnju da utvrđeni ponderirani prosjek uobičajenih vrijednosti treba koristiti za ostale vrste, što će odražavati stvarnu ponudu proizvoda proizvođača izvoznika. Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 10., Komisija se složila s revizijom izračuna uobičajenih vrijednosti za te ostale vrste kako bi se u obzir uzela stvarna ponuda proizvoda tajlandskog proizvođača te je, bez obzira na stvarni obujam prodaje za svaku vrstu, izračunata uobičajena vrijednost za mali, srednji i veliki prstenasti mehanizam za mape. Međutim, Komisija je odbacila argument da u izostanku argumentiranih razloga u obzir treba uzeti i ponderirani čimbenik temeljen na prodaji izvoznika u Uniji.
(17)
Osim toga, proizvođač izvoznik je tvrdio da je Komisijina metoda izračuna uobičajene vrijednosti na temelju dužine prstenastih mehanizama za mape bila neprecizna i nepotpuna te je predložio novu metodu izračuna prosjekâ koja bi u obzir uzela njihove različite dužine na ispravniji način. Kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 16., Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost za vrste, osim onih za koje je utvrđena specifična uobičajena vrijednost, i uobičajene vrijednosti koje odražavaju male, srednje i velike prstenaste mehanizme za mape. Utvrđeno je da je izračun izvoznika bio pogrešan i usmjeren na rezultat. Stoga je tvrdnja odbačena.
(18)
Osim gore navedenih promjena i u nedostatku bilo kakvih drugih komentara, konačno se potvrđuje sadržaj uvodnih izjava 15. do 20. Privremene Uredbe o utvrđivanju uobičajene vrijednosti.
4.2. Izvozna cijena i usporedba
(19)
Proizvođač izvoznik je tvrdio da valuta korištena za obračun troškova transporta u izračunu dampinga nije bila točna. Komisija je prihvatila tu tvrdnju.
(20)
U nedostatku bilo kakvih drugih komentara, konačno se potvrđuje sadržaj uvodnih izjava 21. do 24. Privremene uredbe o utvrđivanju izvoznih cijena i usporedbi izvoznih cijena s odgovarajućom uobičajenom vrijednosti.
4.3. Dampinška marža
(21)
Proizvođač izvoznik je tvrdio da prilikom izračuna dampinške marže u obzir nije uzeta specifična uobičajena vrijednost za dvije vrste. Ta tvrdnja je prihvaćena i ispravljena na odgovarajući način.
(22)
U svjetlu gore navedenih promjena u izračunu uobičajene vrijednosti i usporedbi te nakon ispravka pogreške u izračunu u pogledu gore navedene izvozne cijene, konačno utvrđen iznos dampinga, izražen kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi kako slijedi:
Proizvođač izvoznik
Dampinška marža
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Tajland
16,3 %
(23)
S obzirom na to da je proizvođač izvoznik koji surađuje činio cjelokupan tajlandski izvoz dotičnog proizvoda u Uniju, smatralo se da preostalu dampinšku maržu treba odrediti na razini dampinške marže utvrđene za ovog proizvođača izvoznika koji surađuje, tj. 16,3 %.
5. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(24)
U nedostatku bilo kakvih komentara s obzirom na definiciju industrije Unije, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama 28. do 32. Privremene Uredbe.
6. ŠTETA
6.1. Potrošnja Unije i uvoz iz Tajlanda
(25)
Tajlandski proizvođač i nekoliko uvoznika postavili su pitanje kretanja potrošne Unije utvrđenih u Privremenoj uredbi. Posebno su tvrdili da se potrošnja više smanjila nego što je to privremeno utvrđeno (za oko 30 %). Također su zatražili razjašnjenje metodologije koju je Komisija slijedila kod utvrđivanja potrošnje jer su prstenasti mehanizmi za mape uključeni u carinski tarifni broj koji uključuje i ostale proizvode.
(26)
Treba napomenuti da, iako su te zainteresirane stranke osporavale nalaze o potrošnji, nisu dostavljeni nikakvi dokazi ili brojke u potporu tome kako bi potkrijepile svoje argumente. Također nisu ukazali ni na kakvu pogrešku u metodologiji.
(27)
Što se tiče metodologije, treba podsjetiti da je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 33. Privremene uredbe, potrošnja utvrđena na temelju provjerenih podataka o prodaji koje su dostavile stranke koje surađuju u svojem odgovoru na upitnik (dva proizvođača iz Unije i tajlandski izvoznik za razdoblje od 2008. do RIP-a) i na temelju podataka Eurostata za ostatak uvoza. S obzirom da prstenasti mehanizmi za mape iz ostalih izvora podliježu antidampinškim mjerama, uvoz (iz svih izvora) evidentira se prema podbrojevima u bazi podatka carinske tarife (TARIC) koji su u velikoj mjeri specifični za proizvod iz ispitnog postupka. Ti podbrojevi koriste se kako bi se osiguralo da se razmatra samo uvoz dotičnog proizvoda, unatoč manjoj izmjeni definicije proizvoda u ovom ispitnom postupku.
(28)
Nadalje, s obzirom na to da se podaci Eurostata izražavaju u kilogramima, dok se potrošnja izračunava u komadima, jedan je uvoznik zatražio pojašnjenje metodologije korištene za pretvaranje kilograma u komade. Stoga treba pojasniti da se koristi čimbenik konverzije od 50 grama/komad, koji je u skladu s prethodnim ispitnim postupcima te je utvrđeno da je razuman u usporedbi s podacima koje je dostavio tajlandski proizvođač izvoznik. Treba, također, dodati da, u slučaju da je Komisija koristila istu prosječnu masu po kilogramu proizašlu iz podataka koje je dostavio tajlandski proizvođač izvoznik, uvoz iz Tajlanda pokazao bi tijekom cijelog razdoblja ispitnog postupka u vezi sa štetom veći rast u pogledu apsolutnog obujma (za 25 %, u usporedbi s 19 % utvrđenih u Privremenoj uredbi) i tržišnih udjela (s 11,8 % na 15,5 % u usporedbi s 12,0 % do 15,0 % utvrđenih u Privremenoj uredbi).
(29)
Jedan uvoznik je, također, tvrdio da je tajlandski uvoz zapravo pao za 40 % tijekom razdoblja ispitnog postupka u vezi sa štetom, no to se temeljilo na vrijednosti uvoza, a ne na obujmu, za cijelu carinsku oznaku, koja uključuje i proizvode izvan ispitnog postupka. Ovu tvrdnju je trebalo odbaciti.
(30)
S obzirom na gore navedeno, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 33. do 40. Privremene uredbe o potrošnji Unije (koja se smanjila za više od 15 % između 2008. i RIP-a) i uvozu iz Tajlanda.
6.2. Gospodarsko stanje industrije Unije
(31)
Jedan uvoznik je naveo da je analiza štete bila pristrana jer se loše financijsko stanje industrije Unije treba vidjeti u vezi sa stanjem jednog od njezinih povezanih trgovačkih društava, koje navodno ostvaruje dobit od poslovanja s prstenastim mehanizmima za mape. U tom pogledu se napominje da se analiza štete treba usmjeriti samo na prodaju dotičnog proizvoda industrije Unije na tržištu Unije koji je proizveden u Uniji. Budući da, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 69. Privremene uredbe, dotično povezano trgovačko društvo nije proizvođač iz Unije te uglavnom trguje proizvodima koji nisu podrijetlom iz Unije, ne treba ga se uzeti u razmatranje za potrebe analize štete.
(32)
Ne dovodeći u pitanje gore navedeno, ipak se naglašava da uvoznik nije dostavio nikakve podatke koji bi pokazali da bi gore navedeno trgovačko društvo bilo u dobrom financijskom položaju. Nasuprot tome, brojke dobivene tijekom ispitnog postupka pokazuju da je i ovo trgovačko društvo značajno smanjilo svoj obujam prodaje prstenastih mehanizama za mape tijekom razmatranog razdoblja.
(33)
Uzimajući u obzir gore navedeno i u nedostatku ostalih komentara u vezi s analizom štete, potvrđuju se uvodne izjave 41. do 57. Privremene Uredbe te se zaključuju da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
7. UZROČNOST
7.1. Učinci dampinškog uvoza
(34)
Iako su neke zainteresirane stranke osporavale privremene nalaze u pogledu učinka ostalih čimbenika (vidjeti niže), ni jedna od njih nije osporavala privremeni zaključak da je dampinški uvoz iz Tajlanda prouzročio štetu industriji Unije. Stoga se potvrđuju uvodne izjave 58. do 64. Privremene uredbe.
7.2. Učinci ostalih čimbenika
(35)
Neke zainteresirane stranke osporavale su privremene nalaze o učinku ostalih čimbenika te su umjesto toga navele da bi smanjenje potražnje, tržišno natjecanje između proizvođača iz Unije, uvoz iz Indije i samonanesena šteta bili glavni uzrok štete.
(36)
S obzirom na smanjenje potražnje, upućuje se na gornje uvodne izjave 25. do 30. koje potvrđuju kretanje potrošnje utvrđeno u Privremenoj uredbi. Navode da su učinci smanjenja potražnje podcijenjeni treba, stoga, odbaciti. Ipak, treba podsjetiti da je u uvodnoj izjavi 67. Privremene uredbe zaključeno da je smanjenje potrošnje doista moglo doprinijeti materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije, iako je taj učinak značajno pojačan učinkom prouzročenim dampinškim uvozom. Međutim, učinak smanjenja potrošnje nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i utvrđene štete.
(37)
Tajlandski izvoznik je, također, tvrdio da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije uzrokovana i tržišnim natjecanjem između proizvođača iz Unije. To je uglavnom zbog toga što se gubitak tržišnog udjela industrije Unije dogodio usporedno s povećanjem tržišnog udjela drugog proizvođača iz Unije.
(38)
U tom pogledu, čak i ako izračuni koje je dostavio tajlandski izvoznik nisu u potpunosti točni, točno je da se ukupni tržišni udio drugog proizvođača, također, povećao tijekom razdoblja ispitnog postupka u vezi sa štetom. Međutim, treba podsjetiti da, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 30. Privremene uredbe, taj proizvođač uvozi značajnu količinu prstenastih mehanizama za mape iz Tajlanda. Zanimljivo, u godini kad je taj proizvođač uspio povećati svoju prodaju proizvoda proizvedenih u Uniji i tržišni udio, također je značajno povećao svoju prodaju prstenastih mehanizama za mape iz Tajlanda. Zapravo, čak je postao značajan uvoznik tajlandskih prstenastih mehanizama za mape kupnjom velikog dijela tajlandskog izvoza te godine. Stoga, čak i ako je doista drugi proizvođač iz Unije uspio preuzeti dio tržišnih udjela od industrije Unije, teško je ne zaključiti da je to trgovačko društvo uspjelo u tome jer je imalo koristi i od dampinškog uvoza prstenastih mehanizama za mape iz Tajlanda. Podsjeća se da je taj proizvođač bio isključen iz definicije industrije Unije zbog velikog uvoza u usporedbi s vlastitom proizvodnjom.
(39)
Nadalje, zainteresirane stranke su ponovile tvrdnju koja je već preispitana u uvodnoj izjavi 69. Privremene uredbe da je indijski uvoz, također, prouzročio štetu industriji Unije. To se temeljilo na činjenici da Indija drži oko 50 % udjela na tržištu Unije, tj. tri puta više od Tajlanda te da su se odgovarajuće prosječne cijene smanjile za 3 % između 2009. i RIP-a, što je snizilo cijene Unije za 24 %. Također je naglašeno da je značajan udio indijskog uvoza kupilo trgovačko društvo povezano s industrijom Unije.
(40)
Međutim, nikakvi novi argumenti nisu dani u tom pogledu i te su tvrdnje već razrađene u Privremenoj uredbi. Čak i ako je apsolutna razina indijskog uvoza doista ukupno bila viša od uvoza iz Tajlanda, u Privremenoj je uredbi pokazano da se taj uvoz razvijao na drukčiji način: dok se tajlandski uvoz ukupno povećao tijekom razdoblja ispitnog postupka u vezi sa štetom, i u apsolutnom i u relativnom smislu, indijski se uvoz smanjio (za gotovo 10 %), a blago je pao i tržišni udio. Osim toga, prosječna razina indijskih cijena bila je, također, viša od tajlandske uvozne cijene. Nadalje, čak i ako trgovačko društvo povezano s industrijom Unije uvozi prstenaste mehanizme za mape iz Indije, ispitni postupak je pokazao da se razina tog uvoza značajno smanjila tijekom godina kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 32.
(41)
Konačno, nekoliko zainteresiranih stranaka također je tvrdilo da je podnositelj pritužbe izgubio svoje kupce jer je počeo poslovati na prodajnom tržištu preko svog matičnog trgovačkog društva, Ring International Holding (RIH), i da prodaju prstenastih mehanizama za mape povezanim trgovačkim društvima treba pažljivo razmotriti jer nije ostvarena na ravnopravnoj osnovi. Međutim, te tvrdnje su odbačene jer nisu argumentirane, a ispitni postupak je pokazao da je prodaja povezanim trgovačkim društvima bila zanemariva u usporedbi s ukupnom prodajom.
7.3. Zaključak o uzročnosti
(42)
Na temelju gore navedenog, potvrđuju se privremeni zaključci utvrđeni u uvodnim izjavama 65. do 76. Privremene uredbe. Čak i ako su ostali čimbenici osim uvoza djelomično utjecali na stanje industrije Unije, zaključeno je da je dampinški uvoz iz Tajlanda prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe, na temelju analize koje je valjano razlučila i razdijelila učinke svih poznatih čimbenika od štetnih učinaka dampinškog uvoza.
8. INTERES UNIJE
(43)
Dva od pet uvoznika koji su surađivali tijekom ispitnog postupka reagirala su na objavu privremenih nalaza i dostavila komentare u pisanom obliku. Jedan od tih uvoznika zatražio je raspravu, kao i jedan drugi uvoznik. Komisija je, također, odlučila obaviti posjet u poslovnim prostorijama jedinog korisnika koji je sudjelovao u ispitnom postupku.
(44)
Nikakvi komentari nisu dostavljeni u pogledu uvodnih izjava 79. do 90. Privremene uredbe koje se odnose na opis tržišta i odjeljak vezan uz interes industrije Unije.
8.1. Uvoznici i trgovci
(45)
Najprije se podsjeća da je u Privremenoj uredbi zaključeno da je uvođenje mjera moglo imati samo značajan negativan učinak na položaj uvoznika koji, također, proizvodi prstenaste mehanizme za mape u Uniji. Taj uvoznik nije reagirao na uvođenje privremenih mjera.
(46)
Jedan drugi uvoznik, koji je također zatražio raspravu kojom bi predsjedao službenik za saslušanje, uglavnom je postavio pitanje izračuna dampinške marže, analize štete i izračuna potrošnje Unije. Međutim, nije dostavio nikakve nove komentare u pogledu analize interesa Unije.
(47)
Treći uvoznik, koji predstavlja 20 % ukupnog tajlandskog uvoza, zatražio je raspravu tijekom koje je objašnjeno da, suprotno podacima koji su prethodno dostavljeni tijekom ispitnog postupka, nije prekinuo sve svoje djelatnosti povezane s prstenastim mehanizmima za mape, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 92. Privremene uredbe, nego ih je prenio na drugi ured. Tijekom rasprave je taj uvoznik objasnio da je poslovanje vezano uz prstenaste mehanizme za mape samo dopuna njegovoj temeljnoj djelatnosti koja obuhvaća ostale proizvode te da nije isključio uvoz prstenastih mehanizama za mape iz Tajlanda iako su mjere uvedene. Međutim, zbog općih troškova njegove velike distribucijske mreže, to će ovisiti o razini antidampinških pristojbi i mogućnosti povećanja cijena prema kupcima. S druge strane, ovaj uvoznik ne bi pretrpio značajne negativne posljedice zbog prekida poslovanja s prstenastim mehanizmima za mape s obzirom na manji značaj ove djelatnosti u usporedbi s njegovim ukupnim poslovanjem.
8.2. Korisnici
(48)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 5., odgovor na upitnik jedinog korisnika koji surađuje provjeren je tijekom posjeta u njegovim poslovnim prostorijama nakon uvođenja privremenih mjera. Taj korisnik nabavlja robu iz različitih izvora, uključujući Uniju, Indiju i Tajland. Također je prije uvozio iz Kine, no promijenio je taj izvor opskrbe nakon uvođenja antidampinških pristojbi.
(49)
Tajlandski uvoz predstavlja oko 10 % njegove ukupne nabave prstenastih mehanizama za mape te je trgovačko društvo odlučilo ne uvoziti tajlandske proizvode od uvođenja privremenih mjera. Čak i ako se do sada činilo da mjere nisu značajno utjecale na njegovo gospodarsko stanje, to je trgovačko društvo ipak osudilo ograničavanje njegovih izvora opskrbe, a posebno činjenicu da se sada ne može uvijek osloniti na kratkoročnu isporuku prstenastih mehanizama za mape.
(50)
Zainteresirane stranke ponovile su svoj tvrdnju, koja je već razrađena u Privremenoj uredbi, da bi uvođenje mjera dovelo do ograničenja izvora opskrbe na tržištu Unije. Stoga treba ponoviti da je ispitni postupak doista pokazao da na tržištu Unije postoji ograničeni broj dionika: postoji jedan proizvođač iz Indije, jedan iz Tajlanda, dva iz Unije i nekoliko iz Kine. Svrha antidampinških mjera je vratiti pošteno tržišno natjecanje na tržište Unije, a ne spriječiti uvoz. To doista može dovesti do smanjenja razine uvoza, dok mjere uklanjaju učinak narušavanja trgovine tog uvoza. Međutim, to samo po sebi nije dostatan razlog kojim bi se uvođenje mjera protiv dampinškog uvoza dovelo u pitanje. Čak se može i tvrditi da pošteno tržišno natjecanje treba zajamčiti na tržištu Unije kako bi se osiguralo stalno postojanje svih izvora opskrbe u dugoročnom razdoblju.
(51)
Očekuje se da bi s razinom konačne pristojbe, koja je niža od privremene, tajlandski uvoz još uvijek mogao ući na tržište Unije, dok je ispitni postupak pokazao da postoje i ostali izvori opskrbe, iako u ograničenom broju.
8.3. Zaključak o interesu Unije
(52)
U svjetlu gore navedenog i u nedostatku bilo kakvih ostalih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 77. do 110. Privremene uredbe te se zaključuje da, ukupno gledano, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja konačnih mjera na uvoz prstenastih mehanizama za mape podrijetlom iz Tajlanda.
9. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
9.1. Razina uklanjanja štete
(53)
U nedostatku bilo kakvih komentara o razini uklanjanja štete, potvrđuju se uvodne izjave 111. do 114. Privremene uredbe.
9.2. Konačne mjere
(54)
U pogledu iznosa pristojbe potrebne za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, dostavljeni su komentari da bi antidampinšku pristojbu trebalo smanjiti na 6 % s obzirom da navodno indijski uvoz nije dampinški i da je 6 % veći od tajlandskog uvoza. U tom pogledu se napominje da svrha antidampinških pristojbi nije uskladiti cijene cijenama ostalih izvora, nego ukloniti negativni učinak štetnog dampinga.
(55)
S obzirom na donesene zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, treba uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na razini najniže utvrđene dampinške marže i marže štete, u skladu s pravilom niže pristojbe. U ovom slučaju, stopu pristojbe treba na odgovarajući način odrediti na razini utvrđenog dampinga. Izračunata je na razini od 16,3 %, pri čemu je značajno smanjena od privremene faze.
(56)
Na temelju gore navedenog, stopa konačne antidampinške pristojbe za izvoznika koji surađuje iznosi 16,3 %.
10. KONAČNA NAPLATA PRIVREMENE PRISTOJBE
(57)
U pogledu visine utvrđene dampinške marže i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom uvedenom Privremenom uredbom u visini konačne pristojbe uvedene ovom Uredbom. Budući da je konačna pristojba niža od privremene pristojbe, osigurane iznose više od stope konačne pristojbe treba osloboditi,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na određene prstenaste mehanizme za mape, trenutačno obuhvaćene oznakom KN ex 8305 10 00 (oznake TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 i 8305100036) podrijetlom iz Tajlanda. Za potrebe ove Uredbe, prstenasti mehanizmi za mape sastoje se od najmanje dvije pravokutne čelične pločice ili žica na kojima su učvršćena najmanje četiri poluprstena izrađena od čelične žice te koje zajedno drži čelična krovna pločica. Otvaraju se razdvajanjem poluprstena ili pomoću malog okidačkog mehanizma od čelika učvršćenog na prstenasti mehanizam za mape.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. iznosi 16,3 %.
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 118/2011 konačno se naplaćuju po stopi konačne pristojbe uvedene prema članku 1. ove Uredbe. Oslobađaju se iznosi osigurani iznad iznosa konačne antidampinške pristojbe.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 5. kolovoza 2011.