RÅDETS FORORDNING (EURATOM) Nr. 139/2012
af 19. december 2011
om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2012-2013)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7 og 10,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen fremsat efter høring af Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),
under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (i det følgende »rammeprogrammet«) er vedtaget ved Rådets afgørelse 2012/93/Euratom (3). Det påhviler Kommissionen at gennemføre rammeprogrammet og dets særprogrammer, herunder at forvalte de finansieringsmæssige aspekter af gennemførelsen.
(2)
Rammeprogrammet bør gennemføres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (4) (i det følgende »finansforordningen«) og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5).
(3)
Rammeprogrammet bør desuden gennemføres under overholdelse af statsstøttereglerne, særlig reglerne for statsstøtte til forskning og udvikling, som for øjeblikket er Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation (6).
(4)
Rammeprogrammet bibeholder det overordnede anvendelsesområde og principperne, hvad angår Fællesskabets syvende rammeprogram vedtaget ved Rådets afgørelse 2006/970/Euratom af 18. december 2006 om Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) (7).
(5)
Deltagelsesreglerne for virksomheder, forskningscentre og universiteter bør udgøre en sammenhængende, omfattende og gennemsigtig ramme, der kan sikre, at rammeprogrammet gennemføres så effektivt som muligt, idet der tages hensyn til, at det skal være lettilgængeligt for alle deltagere gennem forenklede procedurer, jf. proportionalitetsprincippet.
(6)
Rammeprogrammet bør være omfattet af Kommissionens forslag om forenkling af forskningsrammeprogrammerne, som er fremsat i Kommissionens afgørelse K(2011) 174 af 24. januar 2011 om tre foranstaltninger til forenkling af gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF og Rådets afgørelse nr. 2006/970/Euratom. Denne afgørelse fra Kommissionen ændrer den standardtilskudsaftale, som er vedtaget i henhold til afgørelse nr. 2006/970/Euratom.
(7)
Reglerne bør fortsat gøre det lettere at udnytte intellektuelle ejendomsrettigheder, der skabes af en deltager, idet der også tages hensyn til, hvordan den pågældende deltager måtte have indrettet sig internationalt, samtidig med at de øvrige deltageres og Fællesskabets legitime interesser beskyttes.
(8)
Rammeprogrammet bør fremme deltagelse fra Unionens fjernområder og fra et bredt spektrum af virksomheder, forskningscentre og universiteter.
(9)
For at sikre konsekvens og gennemsigtighed bør definitionen af mikrovirksomheder samt små og mellemstore virksomheder i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (8) finde anvendelse.
(10)
Der skal fastsættes minimumsbetingelser for deltagelse, både som en hovedregel og under hensyntagen til de specifikke indirekte aktioner under rammeprogrammet.
(11)
Enhver juridisk enhed bør kunne deltage, blot minimumsbetingelserne er opfyldt. Flere deltagere end det fastsatte minimum bør sikre, at den pågældende indirekte aktion gennemføres effektivt.
(12)
Internationale organisationer, der arbejder på at udvikle samarbejdet om forskning og uddannelse på det nukleare område i Europa, og som for en stor del udgøres af medlemsstater eller associerede lande, bør tilskyndes til at deltage i rammeprogrammet.
(13)
Det bør som omhandlet i traktatens artikel 101 også fastsættes, at juridiske enheder etableret i tredjelande og internationale organisationer kan deltage. Det bør dog i denne forbindelse forlanges, at deltagelsen er begrundet i, at den muliggør et øget bidrag til opfyldelsen af målene i rammeprogrammet.
(14)
I henhold til traktatens artikel 198 er juridiske enheder i medlemsstaternes ikke-europæiske områder, der er undergivet deres myndighed, berettiget til støtte under rammeprogrammet.
(15)
Det er nødvendigt at fastsætte vilkårene for fællesskabsfinansiering til deltagerne i indirekte aktioner.
(16)
Det er nødvendigt for Kommissionen at fastsætte yderligere regler og procedurer for indgivelse, bedømmelse, udvælgelse af forslag og støttetildeling samt procedurer for deltagernes adgang til retlig prøvelse ud over dem, der er fastsat i finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 samt i denne forordning. Der bør særlig fastsættes regler for anvendelsen af uafhængige eksperter.
(17)
Varigheden af rammeprogrammet er begrænset til to år, hvorimod Unionens syvende rammeprogram, som er vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (9), med de samme regler som i Fællesskabets syvende rammeprogram, vil være i kraft sideløbende indtil udgangen af 2013. Det er derfor hensigtsmæssigt at anvende de samme regler som i Unionens syvende rammeprogram og undgå større ændringer for deltagerne.
(18)
Kommissionen bør fastsætte yderligere regler og procedurer i rammeprogrammet for vurderingen af deltagerne i indirekte aktioner under rammeprogrammet, hvad angår deres juridiske status og økonomiske formåen, ud over dem, der er fastsat i finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002. Sådanne regler bør være et passende kompromis mellem beskyttelse af Unionens finansielle interesser og forenkling og lettelse af juridiske enheders deltagelse i rammeprogrammet. Deltagelsesreglerne bør finde anvendelse på rammeprogrammet med henblik på at sikre en konsekvent kontrol af deltagerne i indirekte aktioner, hvad angår deres eksistens, juridiske status samt deres operationelle og økonomiske formåen, og undgå større ændringer for deltagerne med hensyn til indirekte aktioner, som støttes i form af et tilskud under Unionens syvende rammeprogram og Fællesskabets syvende rammeprogram vedtaget ved Kommissionens beslutning K(2007) 2466 af 13. juni 2007.
(19)
I denne forbindelse indeholder finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 samt Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (10) bl.a. forskrifter om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, bekæmpelse af svig og uregelmæssigheder, procedurer for inddrivelse af gæld til Kommissionen, udelukkelse fra kontraktforhandlinger og støttebevillingsprocedurer og lignende sanktioner samt revision og kontrol udført af Kommissionen og Revisionsretten.
(20)
Deltagerne bør modtage Fællesskabets finansieringsbidrag uden unødig forsinkelse.
(21)
De aftaler, der indgås om hver enkelt aktion, bør indeholde bestemmelser om overvågning og finanskontrol udøvet af Kommissionen eller dennes befuldmægtigede repræsentant, om revision foretaget af Revisionsretten og om kontrol på stedet udført af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) efter procedurerne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (11).
(22)
Kommissionen bør føre tilsyn med både de indirekte aktioner, der udføres under rammeprogrammet og rammeprogrammet og dets særprogrammer. Kommissionen bør for at sikre en effektiv og sammenhængende overvågning og evaluering af gennemførelsen af indirekte aktioner oprette og ajourføre et passende informationssystem.
(23)
Rammeprogrammet bør afspejle og fremme de almindelige principper i Kommissionens henstilling 2005/251/EF af 11. marts 2005 om et europæisk charter for forskere og en adfærdskodeks for ansættelse af forskere (12), samtidig med at deres frivillige karakter respekteres.
(24)
Reglerne om formidling af forskningsresultater bør sikre, at deltagerne, når det er relevant, beskytter den intellektuelle ejendom, der opstår under aktionerne, og nyttiggør og formidler resultaterne.
(25)
Uden at krænke indehavernes intellektuelle ejendomsrettigheder bør disse regler tilrettelægges på en sådan måde, at deltagerne og, når det er relevant, deres associerede enheder, som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, får adgang til viden, med hvilken de bidrager til projektet, og til viden, der opstår af forskning, der udføres som led i projektet i det omfang det er nødvendigt for at udføre forskningsarbejdet eller nyttiggøre den deraf opståede viden.
(26)
Den »deltagergarantifond«, der er etableret under Fællesskabets syvende rammeprogram, og som forvaltes af Kommissionen, bør videreføres og bør dække gæld, der ikke tilbagebetales under rammeprogrammet. Oprettelsen af en sådan fond har fremmet forenklingen og gjort det lettere at deltage, samtidig med at Unionens finansielle interesser også beskyttes på en passende måde i forhold til rammeprogrammet.
(27)
Fællesskabets bidrag til et fællesforetagende, der er oprettet i henhold til traktatens artikel 45-51, er ikke omfattet af denne forordning.
(28)
Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.
(29)
Fællesskabet bør yde økonomisk støtte i henhold til finansforordningen, bl.a. i form af offentlige indkøbs- eller tjenesteydelsesaftaler, hvor støtten ydes i form af en kontraktligt aftalt pris for varer eller tjenesteydelser, der udvælges efter indkaldelse af tilbud, tilskud, medlemsbidrag til organisationer og honorarer til uafhængige eksperter -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
INDLEDENDE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
Denne forordning fastsætter regler for virksomheders, forskningscentres, universiteters og andre juridiske enheders deltagelse i aktioner, der iværksættes af en eller flere deltagere under de finansieringsordninger, der fastsættes i bilag II til afgørelse 2012/93/Euratom (i det følgende »indirekte aktioner«).
Den fastsætter endvidere i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (i det følgende »finansforordningen«) og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 regler for Fællesskabets finansieringsbidrag til deltagere i indirekte aktioner under rammeprogrammet.
Hvad angår resultaterne af forskning udført under rammeprogrammet, fastsætter denne forordning regler om offentliggørelse af forgrundsviden på alle andre egnede måder end dem, der følger af formaliteterne i forbindelse med beskyttelsen af den, herunder ved offentliggørelse af forgrundsviden i et hvilket som helst medie (i det følgende »formidling«).
Derudover fastsætter den regler om direkte eller indirekte udnyttelse af forgrundsviden til videre forskning ud over den, der er omfattet af den pågældende indirekte aktion, herunder til at udvikle, skabe og markedsføre et produkt eller en proces og til at skabe og udbyde en tjeneste (i det følgende »nyttiggørelse«).
Hvad angår både forgrunds- og baggrundsviden, fastsætter denne forordning regler om licenser og brugerrettigheder til licenser (i det følgende »adgangsret«).
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning gælder følgende definitioner:
1) »juridisk enhed«: en fysisk person eller en efter etableringsstedets nationale ret, EU-retten eller international ret oprettet juridisk person, der har status som retssubjekt og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter
2) »associeret enhed«: en juridisk enhed, der er underlagt en deltagers direkte eller indirekte kontrol eller er underlagt den samme direkte eller indirekte kontrol som deltageren, idet en sådan kontrol kan antage de former, der er nævnt i artikel 7, stk. 2
3) »rimelige vilkår«: passende vilkår, herunder eventuelle finansielle betingelser, der tager hensyn til de særlige forhold i forbindelse med en anmodning om adgangsret, såsom den faktiske eller potentielle værdi af den forgrunds- eller baggrundsviden, som der anmodes om adgang til, og/eller omfanget, varigheden eller andre forhold vedrørende den påtænkte nyttiggørelse
4) »forgrundsviden«: resultater, herunder viden, der opstår under den pågældende indirekte aktion, uanset om de kan beskyttes, herunder ophavsrettigheder, designrettigheder, patentrettigheder, plantesortsrettigheder og lignende former for beskyttelse
5) »baggrundsviden«: viden, som er nødvendig for at gennemføre forskningen eller nyttiggøre resultaterne af den indirekte aktion, og som deltagerne besidder, før de tiltræder tilskudsaftalen, herunder ophavsrettigheder eller andre intellektuelle ejendomsrettigheder til denne viden, når de har indgivet ansøgning om disse rettigheder, før de tiltræder tilskudsaftalen
6) »deltager«: en juridisk enhed, der bidrager til en indirekte aktion, og som har rettigheder og pligter over for Fællesskabet
7) »forskningsorganisation«: en juridisk enhed, der er oprettet som en almennyttig organisation, og hvis hovedformål bl.a. er at udføre forskning eller teknologisk udvikling
8) »tredjeland«: et land, der ikke er en medlemsstat
9) »associeret land«: et tredjeland, der er part i en international aftale indgået med Fællesskabet, og som i henhold til eller på grundlag af denne aftale bidrager til finansieringen af en del af eller hele rammeprogrammet
10) »international organisation«: en anden mellemstatslig organisation end Unionen, der har folkeretlig status som retssubjekt, eller en særorganisation, som en sådan international organisation har oprettet
11) »international organisation af europæisk interesse«: en international organisation, hvor flertallet af medlemmerne er medlemsstater eller associerede lande, og hvis hovedformål er at bidrage til at styrke det videnskabelige og teknologiske samarbejde i Europa
12) »offentligt organ«: en juridisk enhed, der er etableret som offentligt organ ifølge national ret, eller en international organisation
13) »SMV'er«: mikrovirksomheder samt små og mellemstore virksomheder som defineret i henstilling 2003/361/EF
14) »arbejdsprogram«: en plan, som Kommissionen har vedtaget til gennemførelse af et særprogram, jf. artikel 6 i Rådets afgørelse 2012/94/Euratom af 19. december 2011 om særprogrammet for gennemførelse af indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (13)
15) »finansieringsordninger«: de mekanismer for fællesskabsfinansiering af indirekte aktioner, der er fastlagt i bilag II til afgørelse 2012/93/Euratom.
I forbindelse med stk. 1 i første afsnit forstås der med hensyn til fysiske personer, når der henvises til etableringssted, sædvanlig bopæl.
Artikel 3
Fortrolighed
Kommissionen og deltagerne behandler alle data, al viden og alle dokumenter, der meddeles dem som fortroligt materiale, jf. dog vilkårene i standardaftalen for tilskud, standardudnævnelsesbrevet eller kontrakten.
KAPITEL II
DELTAGELSE
Artikel 4
Særlige regler for fusionsenergiforskning
Forskrifterne i dette kapitel gælder med forbehold af de særlige regler for aktiviteter under temaområdet fusionsenergiforskning, jf. kapitel IV.
AFDELING 1
Minimumsbetingelser
Artikel 5
Generelle principper
1. Virksomheder, universiteter, forskningscentre og andre juridiske enheder, der er etableret i en medlemsstat, et associeret land eller et tredjeland, kan deltage i en indirekte aktion, forudsat at minimumsbetingelserne i dette kapitel er opfyldt, inklusive eventuelle betingelser, der er fastsat i medfør af artikel 11.
2. Deltagelsen skal dog være underlagt den yderligere betingelse, at opfyldelsen af målene i traktatens artikel 1 og 2 fremmes, når der er tale om en indirekte aktion, jf. artikel 6 eller 8, hvor minimumsbetingelserne ikke omfatter deltagelse af en juridisk enhed, der er etableret i en medlemsstat.
3. Det Fælles Forskningscenter (JRC) kan deltage i indirekte aktioner på lige fod med og med de samme rettigheder og pligter som en juridisk enhed, der er etableret i en medlemsstat.
Artikel 6
Minimumsbetingelser
1. Der fastsættes følgende minimumsbetingelser for indirekte aktioner:
a)
der skal deltage mindst tre juridiske enheder, der alle er etableret i hver sin medlemsstat eller i hvert sit associerede land
b)
alle de tre juridiske enheder skal være indbyrdes uafhængige, jf. artikel 7.
2. Hvis JRC, en international organisation af europæisk interesse eller en enhed, der er oprettet i henhold til EU-lovgivningen, er en af deltagerne i en indirekte aktion, anses disse deltagere med henblik på stk. 1, litra a), for etableret i en anden medlemsstat eller et andet associeret land end de andre deltagere i den samme indirekte aktion.
Artikel 7
Uafhængighed
1. To juridiske enheder anses for indbyrdes uafhængige, når ingen af dem udøver direkte eller indirekte kontrol over den anden eller er underlagt den samme direkte eller indirekte kontrol som den anden.
2. Med henblik på stk. 1 kan kontrol bl.a. antage en af følgende former:
a)
direkte eller indirekte besiddelse af mere end 50 % af de udstedte kapitalandele i den pågældende juridiske enhed efter disses pålydende værdi eller stemmeflertallet af denne enheds aktionærer eller medejere
b)
direkte eller indirekte besiddelse, de facto eller de jure, af beslutningsmyndigheden i den pågældende juridiske enhed.
3. Dog anses følgende forbindelser mellem juridiske enheder ikke i sig selv for at udgøre kontrollerende indflydelse:
a)
det samme offentlige holdingselskab, den samme institutionelle investor eller det samme venturekapitalselskab besidder direkte eller indirekte over 50 % af de udstedte kapitalandele efter disses pålydende værdi eller stemmeflertallet blandt aktionærerne eller medejerne
b)
det samme offentlige organ ejer eller fører tilsyn med de pågældende juridiske enheder.
Artikel 8
Samordnings- og støtteaktioner samt forskeres uddannelse og karriereudvikling
Minimumsbetingelsen for samordnings- og støtteaktioner og aktioner til forskeres uddannelse og karriereudvikling er, at der deltager én juridisk enhed.
Stk. 1 gælder ikke for aktioner, der har til formål at koordinere forskningsaktiviteter.
Artikel 9
Enedeltager
Når minimumsbetingelserne for en indirekte aktion er opfyldt med et antal deltagere, der tilsammen udgør en juridisk enhed, kan denne være eneste deltager i en indirekte aktion, hvis den er etableret i en medlemsstat eller et associeret land.
Artikel 10
Internationale organisationer og juridiske enheder etableret i tredjelande
Hvis minimumsbetingelserne i dette kapitel og de yderligere betingelser, der måtte være fastsat i særprogrammerne eller de relevante arbejdsprogrammer, er opfyldt, kan internationale organisationer og juridiske enheder, der er etableret i tredjelande, deltage i indirekte aktioner.
Artikel 11
Yderligere betingelser
Ud over minimumsbetingelserne i dette kapitel kan der i særprogrammerne eller arbejdsprogrammerne fastsættes yderligere betingelser for det mindste antal deltagere.
Samme sted kan der også, afhængigt af den indirekte aktions art og formål, fastsættes yderligere betingelser for deltagertype og i givet fald etableringssted.
AFDELING 2
Procedurer
Underafdeling 1
Forslagsindkaldelser
Artikel 12
Forslagsindkaldelser
1. Kommissionen udsender indkaldelser af forslag til indirekte aktioner som foreskrevet i de relevante særprogrammer og arbejdsprogrammer.
Foruden den offentliggørelse, der foreskrives i forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, offentliggør Kommissionen forslagsindkaldelserne på Europa-Kommissionens websted for rammeprogrammet for via særlige informationskanaler og via de nationale kontaktpunkter, som medlemsstaterne og de associerede lande har oprettet.
2. I givet fald præciserer Kommissionen i forslagsindkaldelsen, at deltagerne ikke behøver indgå en konsortieaftale.
3. Forslagsindkaldelserne skal indeholde præcise målsætninger for at sikre, at ansøgerne ikke indgiver forslag unødigt.
Artikel 13
Undtagelser
Kommissionen udsender ikke forslagsindkaldelser angående:
a)
samordnings- og støtteaktioner, der skal udføres af juridiske enheder, som er udpeget i særprogrammerne eller - hvor særprogrammerne i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 tillader, at arbejdsprogrammerne udpeger støttemodtagere - i arbejdsprogrammerne
b)
samordnings- og støtteaktiviteter, der består i køb af varer eller tjenesteydelser, som er omfattet af finansforordningens bestemmelser om offentlige indkøb
c)
samordnings- og støtteaktiviteter i forbindelse med udnævnelse af uafhængige eksperter
d)
andre aktiviteter, når finansforordningen eller forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 giver mulighed for det.
Underafdeling 2
Bedømmelse og udvælgelse af forslag og tildeling af støtte
Artikel 14
Bedømmelse, udvælgelse og støttetildeling
1. Kommissionen bedømmer alle forslag, der indgives på grundlag af en forslagsindkaldelse; bedømmelsen bygger på bedømmelsesprincipperne og udvælgelses- og tildelingskriterierne.
Disse kriterier vedrører kvalitet, virkning og gennemførelse. Kriterierne for bedømmelse og udvælgelse inden for disse rammer specificeres i arbejdsprogrammet, som kan suppleres med yderligere krav, vægtninger og tærskler, eller der kan fastsættes nærmere regler for anvendelsen af kriterierne.
2. Forslag, der strider mod grundlæggende etiske principper eller ikke opfylder betingelserne i særprogrammet, arbejdsprogrammet eller forslagsindkaldelsen, udvælges ikke. Sådanne forslag kan når som helst udelukkes fra bedømmelses-, udvælgelses- og tildelingsproceduren.
3. Forslag prioriteres efter bedømmelsesresultaterne. Der træffes beslutning om finansiering ud fra denne prioritering.
Artikel 15
Procedurer for indgivelse, bedømmelse, udvælgelse og støttetildeling
1. Når forslagsindkaldelsen foreskriver, at bedømmelsen foregår i to trin, går kun forslag, der godkendes i første trin, hvor det bedømmes efter et begrænset sæt kriterier, videre til fortsat bedømmelse.
2. Når forslagsindkaldelsen foreskriver, at forslag indgives i to faser, anmodes kun de ansøgere, hvis forslag opfylder bedømmelsen for første fase, om at indgive et komplet forslag i anden fase.
Alle ansøgere underrettes hurtigt om resultaterne af bedømmelsen i første fase.
3. Kommissionen vedtager og offentliggør procedureregler for indgivelse af forslag samt for bedømmelse, udvælgelse og tildeling og offentliggør ansøgervejledninger, herunder vejledninger for bedømmere. Den fastsætter navnlig nærmere regler for tofaseproceduren for indgivelse af forslag (herunder med hensyn til omfanget og karakteren af forslaget i første fase og omfanget og karakteren af hele forslaget i anden fase) og totrinsproceduren for bedømmelse af forslag.
Kommissionen giver oplysninger om og fastlægger procedurer for ansøgernes adgang til retlig prøvelse.
4. Deltagelsesreglerne, der skal sikre konsekvent kontrol af deltagerne, hvad angår deres eksistens, juridiske status samt deres operationelle og økonomiske formåen, i indirekte aktioner, som støttes i form af et tilskud under Unionens syvende rammeprogram og under Fællesskabets syvende rammeprogram vedtaget ved Kommissionens beslutning K(2007) 2466 af 13. juni 2007, finder anvendelse på rammeprogrammet.
Kommissionen afholder sig fra fornyet kontrol, medmindre den pågældende deltagers forhold har ændret sig.
Artikel 16
Udnævnelse af uafhængige eksperter
1. Kommissionen udnævner uafhængige eksperter, som bistår ved bedømmelser af forslag.
I forbindelse med samordnings- og støtteaktiviteter som omhandlet i artikel 13 udnævner Kommissionen kun uafhængige eksperter, hvis den finder det hensigtsmæssigt.
2. Kriterierne for udvælgelse af uafhængige eksperter er, at de er i besiddelse af færdigheder og viden, der svarer til de opgaver, de skal løse. I de tilfælde, hvor uafhængige eksperter skal behandle klassificerede oplysninger, skal de have den fornødne sikkerhedsgodkendelse til udnævnelsen.
Uafhængige eksperter findes og udvælges på grundlag af indkaldelser af ansøgninger fra enkeltpersoner og indkaldelser henvendt til relevante organisationer såsom nationale forskningsorganer, forskningsinstitutioner eller virksomheder med henblik på opstilling af lister over egnede kandidater.
Hvis Kommissionen finder det hensigtsmæssigt, kan den udvælge enhver person med de fornødne færdigheder uden for listerne.
Der træffes foranstaltninger for at sikre en rimelig kønsbalance, når der nedsættes grupper af uafhængige eksperter.
3. Når Kommissionen udnævner uafhængige eksperter, sikrer den sig, at disse ikke stilles over for interessekonflikter i forbindelse med de emner, de skal udtale sig om.
4. Kommissionen underskriver et udnævnelsesbrev mellem Fællesskabet og den enkelte uafhængige ekspert på grundlag af det standardudnævnelsesbrev, som er vedtaget ved Kommissionens beslutning K(2008) 4617 af 21. august 2008.
5. Kommissionen offentliggør én gang om året i et passende medie en liste over de uafhængige eksperter, der har bistået den i forbindelse med rammeprogrammet og hvert enkelt særprogram.
Underafdeling 3
Gennemførelse og tilskudsaftaler
Artikel 17
Generelle bestemmelser
1. Deltagerne gennemfører den indirekte aktion og træffer alle nødvendige og rimelige foranstaltninger med henblik herpå. Deltagerne i den samme indirekte aktion er over for Fællesskabet solidarisk ansvarlige for, at arbejdet gennemføres.
2. På grundlag af standardtilskudsaftalen, jf. artikel 18, og under hensyntagen til den pågældende finansieringsordnings særlige kendetegn udarbejder Kommissionen en tilskudsaftale mellem Fællesskabet og deltagerne.
3. Deltagerne indgår ingen forpligtelser, der er uforenelige med tilskudsaftalen.
4. Hvis en deltager ikke opfylder sine forpligtelser, for så vidt angår den tekniske gennemførelse af den indirekte aktion, opfylder de andre deltagere tilskudsaftalen uden supplerende tilskud fra Fællesskabet, medmindre Kommissionen udtrykkeligt fritager dem for den forpligtelse.
5. Bliver det umuligt at gennemføre en indirekte aktion, eller gennemfører deltagerne den ikke, sørger Kommissionen for, at den afsluttes.
6. Deltagerne sørger for, at Kommissionen holdes underrettet om enhver begivenhed, der kunne påvirke den indirekte aktions gennemførelse eller Fællesskabets interesser.
7. Hvis det er fastsat i tilskudsaftalen, kan deltagerne i den indirekte aktion lade visse dele af arbejdet udføre af en tredjepart i underentreprise.
8. Kommissionen fastlægger procedurer for deltagernes adgang til retlig prøvelse.
Artikel 18
Generelle bestemmelser i tilskudsaftaler
1. Den standardtilskudsaftale, som er vedtaget ved Kommissionens beslutning K(2007) 1509 af 10. april 2007 finder anvendelse på rammeprogrammet.
En tilskudsaftale fastsætter deltagernes rettigheder og pligter over for Fællesskabet i overensstemmelse med afgørelse 2006/970/Euratom, denne forordning, finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 og almindelige EU-retlige principper.
På samme grundlag fastsætter den rettigheder og pligter for de juridiske enheder, der indtræder som nye deltagere i en igangværende indirekte aktion.
2. I givet fald fastsætter tilskudsaftalen, hvilken del af Fællesskabets finansieringsbidrag der bygger på godtgørelse af støtteberettigede omkostninger, og hvilken del der bygger på enhedstakster (f.eks. på grundlag af tabeller over enhedsomkostninger) eller faste beløb.
3. Det fastsættes i tilskudsaftalen, hvilke ændringer i konsortiets sammensætning der kræver forudgående offentliggørelse af en indkaldelse af ansøgninger.
4. Tilskudsaftalen foreskriver, at Kommissionen får forelagt periodiske aktivitetsrapporter, hvor der gøres status over gennemførelsen af den pågældende indirekte aktion.
5. Tilskudsaftalen fastsætter eventuelt, at Kommissionen skal underrettes på forhånd om påtænkte overdragelser af ejendomsret til forgrundsviden til en tredjepart.
6. Når deltagerne ifølge tilskudsaftalen skal udføre aktiviteter til fordel for tredjeparter, bekendtgør de dette over for en bred offentlighed og identificerer, bedømmer og udvælger tredjeparterne efter en gennemsigtig, retfærdig og upartisk fremgangsmåde. Hvis det foreskrives i arbejdsprogrammet, fastsættes der kriterier for udvælgelse af sådanne tredjeparter i tilskudsaftalen. Kommissionen forbeholder sig ret til at modsætte sig udvælgelsen af tredjeparter.
7. Hvis en betydelig ændring af standardaftalen for tilskud som nævnt i stk. 1 viser sig nødvendig, reviderer Kommissionen den, hvor det er relevant, i nært samarbejde med medlemsstaterne.
8. Standardtilskudsaftalen lever op til de almindelige principper i det europæiske charter for forskere og adfærdskodeks for ansættelse af forskere. Aftalen omhandler efter forholdene samspil med uddannelse på alle niveauer, vilje og evne til at fremme dialog og debat om videnskabelige spørgsmål og forskningsresultater med et bredt publikum, der rækker uden for forskerkredse, aktiviteter, der kan øge kvinders deltagelse og rolle i forskningen, og aktiviteter, der behandler samfundsmæssige og økonomiske aspekter af forskningen.
9. Standardtilskudsaftalen indeholder bestemmelser om tilsyn og finanskontrol udøvet af Kommissionen eller dennes befuldmægtigede repræsentant samt Revisionsretten.
10. Tilskudsaftalen fastsætter frister for, hvornår deltagerne skal give de forskellige meddelelser, der er omhandlet i denne forordning.
Artikel 19
Bestemmelser om adgangsret, nyttiggørelse og formidling
1. Tilskudsaftalen fastsætter deltagernes rettigheder og pligter med hensyn til adgangsret, nyttiggørelse og formidling, i det omfang de ikke er fastsat i denne forordning.
Med dette formål foreskriver den, at der forelægges Kommissionen en plan for nyttiggørelse og formidling af forgrundsviden.
2. Tilskudsaftalen foreskriver, på hvilke betingelser deltagerne kan gøre indsigelse mod, at Kommissionens bemyndigede repræsentanter foretager en teknologisk revision af nyttiggørelsen og formidlingen af forgrundsviden.
Artikel 20
Bestemmelser om opsigelse
Det anføres i tilskudsaftalen, med hvilke grunde den kan opsiges helt eller delvis, navnlig manglende efterlevelse af denne forordning, manglende præstationer eller brud på aftalen; desuden specificeres følgerne af en deltagers manglende efterlevelse for de andre deltagere.
Artikel 21
Særlige bestemmelser
1. Tilskudsaftaler om indirekte aktioner til støtte for bestående forskningsinfrastruktur og i givet fald ny forskningsinfrastruktur indeholder særlige bestemmelser om fortrolighed, offentliggørelse, adgangsret og forpligtelser, der kunne berøre infrastrukturens brugere.
2. Tilskudsaftaler om indirekte aktioner til støtte for forskeres uddannelse og karriereudvikling indeholder særlige bestemmelser om fortrolighed, adgangsret og forpligtelser vedrørende de forskere, der drager fordel af aktionen.
3. For at beskytte medlemsstaternes forsvarsinteresser, jf. traktatens artikel 24, fastsættes der i givet fald særlige bestemmelser om fortrolighed, klassificering af oplysninger, adgangsret, overdragelse af ejendomsret til forgrundsviden og nyttiggørelse af forgrundsviden i tilskudsaftalen.
Artikel 22
Undertegnelse og tiltrædelse
Tilskudsaftaler træder i kraft, når de er underskrevet af koordinatoren og Kommissionen.
De gælder for alle deltagere, der formelt har tiltrådt dem.
Underafdeling 4
Konsortier
Artikel 23
Konsortieaftaler
1. Medmindre andet er bestemt i indkaldelsen af forslag, indgår alle deltagere i en indirekte aktion en aftale, i det følgende benævnt »konsortieaftale«, hvori bl.a. følgende fastsættes:
a)
konsortiets interne organisation
b)
fordelingen af Fællesskabets finansieringsbidrag
c)
regler til supplering af reglerne i kapitel III og om tilhørende bestemmelser i tilskudsaftalen
d)
løsning af interne tvister, herunder tilfælde af magtmisbrug
e)
aftaler mellem deltagerne om ansvar, godtgørelse og fortrolighed.
2. Kommissionen fastlægger og offentliggør retningslinjer om de vigtigste spørgsmål, som deltagerne kan anføre i konsortieaftalerne.
Artikel 24
Koordinator
1. De juridiske enheder, der ønsker at deltage i en indirekte aktion, udpeger blandt deltagerne en person, der som koordinator udfører følgende opgaver i overensstemmelse med denne forordning, finansforordningen, forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 og tilskudsaftalen:
a)
fører tilsyn med, at deltagerne i den indirekte aktion opfylder deres forpligtelser
b)
kontrollerer, at de juridiske enheder, der er anført i tilskudsaftalen, iagttager de formaliteter, der er nødvendige for tiltrædelse af tilskudsaftalen
c)
modtager Fællesskabets finansieringsbidrag og fordeler det i overensstemmelse med konsortieaftalen og tilskudsaftalen
d)
opbevarer bilag og fører regnskab vedrørende Fællesskabets finansieringsbidrag og informerer Kommissionen om dets fordeling i overensstemmelse med artikel 23, stk. 1, litra b), og artikel 35
e)
formidler effektiv og korrekt kommunikation mellem deltagerne og aflægger regelmæssigt rapport om udviklingen i projektet til deltagerne og Kommissionen.
2. Det skal fremgå af tilskudsaftalen, hvem der er koordinator.
Udpegning af en ny koordinator kræver skriftligt samtykke fra Kommissionen.
Artikel 25
Ændringer i et konsortium
1. Deltagerne i en indirekte aktion kan i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i konsortieaftalen vedtage at inddrage en ny deltager eller at lade en eksisterende deltager udgå.
2. En juridisk enhed, der slutter sig til en igangværende aktion, skal tiltræde tilskudsaftalen.
3. I særlige tilfælde offentliggør konsortiet, når det er fastsat i tilskudsaftalen, en indkaldelse og sikrer, at den formidles bredt via bestemte informationsmedier, herunder på internetsider for rammeprogrammet, ved annoncering i fagpressen eller i brochurer og gennem de nationale kontaktpunkter, medlemsstaterne og de associerede lande har oprettet med henblik på information og støtte.
Konsortiet bedømmer de indkomne ansøgninger på baggrund af de kriterier, der er bestemmende for den oprindelige aktion, med bistand fra uafhængige eksperter, som udpeges af konsortiet i overensstemmelse med principperne i artikel 14 og 16.
4. Konsortiet underretter Kommissionen om ethvert forslag til ændring i sin sammensætning, og denne kan gøre indsigelse indtil 45 dage efter underretningen.
Ændringer i konsortiets sammensætning, som er knyttet til forslag om andre ændringer i tilskudsaftalen, som ikke hænger direkte sammen med ændringen i sammensætningen, kræver skriftligt samtykke fra Kommissionen.
Underafdeling 5
Tilsyn med og evaluering af programmer og indirekte aktioner og informationsformidling
Artikel 26
Tilsyn og evaluering
1. Kommissionen fører tilsyn med gennemførelsen af indirekte aktioner på grundlag af de periodiske aktivitetsrapporter, der forelægges i overensstemmelse med standardtilskudsaftalen, jf. artikel 18.
Kommissionen fører især tilsyn med gennemførelsen af den plan for nyttiggørelse og formidling af forgrundsviden, som er forelagt i henhold til artikel 19, stk. 1, andet afsnit.
Med dette for øje kan Kommissionen lade sig bistå af uafhængige eksperter, der udnævnes i henhold til artikel 16.
2. Kommissionen opretter og ajourfører et informationssystem, der gør det muligt at gennemføre det tilsyn, der er nævnt i stk. 1, på en effektiv og sammenhængende måde for hele rammeprogrammet.
Kommissionen offentliggør i et passende medie oplysninger om de projekter, der modtager støtte, jf. dog artikel 3.
3. Tilsynet og evalueringen som omhandlet i artikel 6 i afgørelse 2012/93/Euratom skal inddrage aspekter vedrørende anvendelsen af denne forordning og skal omfatte de budgetmæssige konsekvenser af ændringerne af omkostningsberegningssystemet i forhold til Fællesskabets syvende rammeprogram, og deres indvirkning på deltagernes administrative byrde.
4. Kommissionen udnævner i henhold til artikel 16 uafhængige eksperter til at bistå med de fornødne evalueringer under rammeprogrammet og dets særprogrammer og om nødvendigt til evaluering af tidligere rammeprogrammer.
5. Derudover kan Kommissionen nedsætte grupper af uafhængige eksperter, der udnævnes i henhold til artikel 16, til at rådgive den om udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets forskningspolitik.
Artikel 27
Oplysninger, der skal stilles til rådighed
1. Med forbehold af artikel 3 stiller Kommissionen efter anmodning sine relevante oplysninger om forgrundsviden, der hidrører fra arbejde, som er udført i forbindelse med en indirekte aktion, til rådighed for enhver medlemsstat eller ethvert associeret land, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
Oplysningerne har betydning for offentlige interesser.
b)
Deltagerne har ikke givet holdbare og tilstrækkelige grunde til, at de pågældende oplysninger bør tilbageholdes.
2. Tilrådighedsstillelse af oplysninger efter stk. 1 kan under ingen omstændigheder anses for at indebære, at der overdrages rettigheder eller pligter fra Kommissionen eller de øvrige deltagere til modtageren.
Modtageren skal dog behandle alle sådanne oplysninger som fortrolige, medmindre de bliver offentlige eller gøres offentligt tilgængelige af deltagerne eller de er meddelt til Kommissionen uden fortrolighedskrav.
AFDELING 3
Finansieringsbidrag fra fællesskabet
Underafdeling 1
Støtteberettigede deltagere og tilskudsformer
Artikel 28
Støtteberettigede deltagere
1. Følgende juridiske enheder, der deltager i en indirekte aktion, kan få finansieringsbidrag fra Fællesskabet:
a)
juridiske enheder, der er etableret i en medlemsstat eller et associeret land eller oprettet i henhold til EU-lovgivningen
b)
internationale organisationer af europæisk interesse.
2. Fællesskabet kan yde finansieringsbidrag til en deltagende international organisation, der ikke er en international organisation af europæisk interesse, og til en juridisk enhed, der er etableret i et tredjeland, som ikke er et associeret land, hvis blot én af følgende betingelser er opfyldt:
a)
Der er bestemmelser herom i særprogrammerne eller det relevante arbejdsprogram.
b)
Bidraget er afgørende for gennemførelse af den indirekte aktion.
c)
Der er fastsat bestemmelser om bidraget i en bilateral aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde eller i en anden ordning mellem Fællesskabet og det land, den juridiske enhed er etableret i.
Artikel 29
Tilskudsformer
Fællesskabets finansieringsbidrag til tilskud under bilag II til afgørelse 2012/93/Euratom bygger på hel eller delvis godtgørelse af støtteberettigede omkostninger.
Fællesskabets finansieringsbidrag kan dog ydes i form af enhedstakstfinansiering, f.eks. på grundlag af tabeller over enhedsomkostninger eller som fast beløb, eller en kombination af godtgørelse af støtteberettigede omkostninger og enhedstakster og faste beløb. Fællesskabets finansieringsbidrag kan også ydes i form af stipendier eller priser.
Arbejdsprogrammerne og forslagsindkaldelserne angiver de tilskudsformer, som skal anvendes i de pågældende aktioner.
Artikel 30
Godtgørelse af støtteberettigede omkostninger
1. Indirekte aktioner, der finansieres af tilskud, medfinansieres af deltagerne.
Når Fællesskabet yder finansieringsbidrag som godtgørelse for støtteberettigede omkostninger, må dette ikke resultere i overskud.
2. Indtægter bliver taget i betragtning ved udbetalingen af tilskuddet, når aktionen er gennemført.
3. Omkostninger ved gennemførelse af en indirekte aktion skal opfylde følgende betingelser for at være støtteberettigede:
a)
De skal være faktiske.
b)
De skal være afholdt under aktionens gennemførelse; dog kan tilskudsaftalen fastsætte, at denne bestemmelse fraviges, for så vidt angår slutrapporter.
c)
De skal være fastslået i overensstemmelse med deltagerens sædvanlige regnskabs- og administrationsprincipper og -praksis og anvendt med det ene formål at nå aktionens mål og forventede resultater på en måde, der opfylder principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet.
d)
De skal være opført i deltagerens regnskaber og betalt, og hvis tredjeparter bidrager, skal de være opført i tredjeparternes regnskaber.
e)
Der skal være fratrukket ikke-støtteberettigede omkostninger, herunder identificerbare indirekte skatter som f.eks. moms, afgifter, debetrenter, hensættelser til dækning af eventuelle fremtidige tab eller forpligtelser, valutatab, omkostninger i forbindelse med kapitalforrentning, omkostninger, der er anmeldt, afholdt eller godtgjort som led i et andet EU-projekt, gæld og gældsomkostninger, uforholdsmæssigt store eller letsindigt afholdte udgifter og alle andre omkostninger, der ikke opfylder betingelserne i litra a) til d).
I første afsnit, litra a), kan der anvendes gennemsnitspersonaleudgifter, hvis de er i overensstemmelse med deltagerens sædvanlige regnskabs- og administrationsprincipper og -praksis og ikke afviger væsentligt fra de faktiske omkostninger.
4. Fællesskabets finansieringsbidrag beregnes ud fra omkostningerne til den indirekte aktion som helhed, men godtgørelsen baseres på de omkostninger, hver enkelt deltager indrapporterer.
Artikel 31
Direkte og indirekte omkostninger, der er støtteberettigede
1. Støtteberettigede omkostninger udgøres af omkostninger, der kan henføres direkte til aktionen (i det følgende »direkte støtteberettigede omkostninger«) og omkostninger, der ikke kan henføres direkte til aktionen, men som er afholdt i umiddelbar forbindelse med direkte, støtteberettigede omkostninger, der henføres til aktionen (i det følgende »indirekte støtteberettigede omkostninger«).
2. Godtgørelse af deltagernes omkostninger baseres på deres støtteberettigede direkte og indirekte omkostninger.
En deltager kan i henhold til artikel 30, stk. 3, litra c), anvende en forenklet metode til beregning af sine indirekte støtteberettigede omkostninger som juridisk enhed, hvis denne metode er i overensstemmelse med den pågældendes sædvanlige regnskabs- og administrationsprincipper og -praksis. De principper, der skal følges i den henseende, fastlægges i standardtilskudsaftalen.
3. Der kan i tilskudsaftalen fastsættes en procentdel, som godtgørelse af indirekte, støtteberettigede omkostninger højst kan udgøre af de direkte støtteberettigede omkostninger minus direkte støtteberettigede omkostninger til underentrepriser; det er især tilfældet for samordnings- og støtteaktioner og visse aktioner til støtte for forskeres uddannelse og karriereudvikling.
4. Som en undtagelse fra stk. 2 kan en deltager til dækning af indirekte støtteberettigede omkostninger vælge en enhedstakst relateret til deltagerens samlede direkte støtteberettigede omkostninger minus direkte støtteberettigede omkostninger til underentrepriser eller godtgørelse af tredjeparts omkostninger.
Kommissionen fastsætter passende enhedstakster ud fra en realistisk vurdering af de faktiske indirekte omkostninger i overensstemmelse med finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002.
5. Offentlige almennyttige organer, sekundære og højere uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer og SMV'er, som ikke med sikkerhed kan angive deres faktiske indirekte omkostninger i forbindelse med den pågældende aktion, når de deltager i finansieringsordninger, der omfatter forskning, teknologisk udvikling og demonstration som omhandlet i artikel 32, kan vælge en enhedstakst svarende til 60 % af de samlede direkte støtteberettigede omkostninger.
6. Alle enhedstakster fastlægges i standardtilskudsaftalen.
Artikel 32
Maksimalt finansieringsbidrag
1. Fællesskabets finansieringsbidrag til forskning og teknologisk udvikling kan beløbe sig til højst 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.
Dog kan det for offentlige almennyttige organer, sekundære og højere uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer og SMV'er beløbe sig til højst 75 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.
2. Fællesskabets finansieringsbidrag til demonstration kan beløbe sig til højst 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.
3. Fællesskabets finansieringsbidrag til aktiviteter, der understøttes af samordnings- og støtteaktioner og aktioner til støtte for forskeres uddannelse og karriereudvikling, kan beløbe sig til 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.
4. Fællesskabets finansieringsbidrag til ledelse, herunder attest for årsregnskaberne, samt andre aktiviteter, der ikke er omfattet af stk. 1,2 og 3, kan beløbe sig til 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.
De andre aktiviteter, der er omhandlet i første afsnit, kan eksempelvis bestå i uddannelse inden for aktioner, der ikke er omfattet af finansieringsordningen til støtte for forskeres uddannelse og karriereudvikling, samt koordinering, netsamarbejde og formidling.
5. Ved anvendelse af stk. 1-4 lægges de støtteberettigede omkostninger og indtægter til grund, når Fællesskabets finansieringsbidrag beregnes.
6. Stk. 1-5 finder anvendelse på indirekte aktioner, hvor enhedstakstfinansiering eller finansiering med faste beløb anvendes for hele den indirekte aktion.
Artikel 33
Rapportering og revision af støtteberettigede omkostninger
1. Der forelægges periodiske rapporter for Kommissionen om støtteberettigede omkostninger, renteindtægter som følge af forhåndsudbetalinger og indtægter i forbindelse med den pågældende indirekte aktion, i de relevante tilfælde ledsaget af en attest for årsregnskaberne, i overensstemmelse med finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002.
Eventuel medfinansiering af den pågældende aktion skal rapporteres og i givet fald attesteres ved aktionens afslutning.
2. Uanset finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 kræves der kun attest for årsregnskaberne, når det samlede beløb af mellemliggende betalinger og saldobetalinger til en deltager udgør mindst 375 000 EUR i forbindelse med en indirekte aktion.
For indirekte aktioner af højst to års varighed skal deltageren dog ikke fremvise mere end én attest for årsregnskaberne, nemlig ved projektets afslutning.
Der kræves ikke attest for årsregnskaberne for indirekte aktioner, som godtgøres fuldt ud i form af faste beløb og enhedstakster.
3. Når der er tale om offentlige organer, forskningsorganisationer og sekundære og højere uddannelsesinstitutioner, kan den i stk. 1 krævede attest for årsregnskaberne udstedes af en kompetent embedsmand.
Artikel 34
Ekspertisenet
1. Arbejdsprogrammet fastsætter de former for tilskud, der skal anvendes i forbindelse med ekspertisenet.
2. Når Fællesskabets finansieringsbidrag til ekspertisenet har form af et fast beløb, beregnes det ud fra antallet af forskere, som skal inkluderes i ekspertisenettet, og aktionens varighed. Enheden for faste beløb er 23 500 EUR pr. år pr. forsker.
Kommissionen justerer beløbet i overensstemmelse med finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002.
3. Det fastsættes i arbejdsprogrammet, hvor mange deltagere og, når det er relevant, hvor mange forskere der kan indgå i beregningsgrundlaget for det maksimale faste beløb. Dog kan der være flere deltagere end det maksimale antal, der ligger til grund for fastsættelse af finansieringsbidraget.
4. Finansieringsbidraget udbetales periodisk i trancher.
De periodiske trancher udbetales, efterhånden som det fælles aktivitetsprogram gennemføres, idet integrationen af forskningsressourcer og forskningskapacitet måles ud fra resultatindikatorer, der efter forhandling med konsortiet er fastsat i tilskudsaftalen.
Underafdeling 2
Udbetaling, fordeling, inddrivelse og garanti
Artikel 35
Udbetaling og fordeling
1. Fællesskabets finansieringsbidrag udbetales uden unødig forsinkelse til deltagerne via koordinatoren.
2. Koordinatoren opbevarer bilag, således at det til enhver tid kan fastslås, hvor stor en andel af fællesskabsmidlerne hver enkelt deltager har modtaget.
Koordinatoren forelægger Kommissionen disse oplysninger på anmodning.
Artikel 36
Inddrivelse
Kommissionen kan vedtage en inddrivelsesbeslutning i overensstemmelse med finansforordningen.
Artikel 37
Mekanisme til at undgå risici
1. Hver deltagers finansielle ansvar er begrænset til vedkommendes egen gæld, jf. stk. 2-5.
2. For at forvalte risikoen for, at Fællesskabets udestående beløb ikke kan inddrives, har Kommissionen oprettet og driver deltagergarantifonden (i det følgende »fonden«), jf. bilaget.
Renter oppebåret af fonden indgår i denne og anvendes udelukkende til de formål, der er anført i bilagets punkt 3, jf. dog bilagets punkt 4.
3. Det bidrag, der ydes til fonden af en deltager i en indirekte aktion i form af et tilskud, må ikke overstige 5 % af det finansieringsbidrag, Fællesskabet skal betale deltageren. Ved aktionens afslutning betales bidraget til fonden tilbage til deltageren via koordinatoren, jf. dog stk. 4.
4. Hvis de renter, som fonden har givet, ikke er tilstrækkelige til at dække de beløb, der skal indbetales til Fællesskabet, kan Kommissionen trække op til én procent af Fællesskabets finansieringsbidrag til en deltager fra det beløb, der skal tilbagebetales til deltageren.
5. Det fradrag, der er omhandlet i stk. 4, gælder ikke for offentlige organer, juridiske enheder, hvis deltagelse i den indirekte aktion garanteres af en medlemsstat eller et associeret land, og sekundære og højere uddannelsesinstitutioner.
6. Kommissionen kontrollerer på forhånd kun den økonomiske formåen hos koordinatorerne og hos de deltagere, bortset fra dem, der er omhandlet i stk. 5, der ansøger om et finansieringsbidrag fra Fællesskabet til en indirekte aktion, der overstiger 500 000 EUR, medmindre der foreligger ekstraordinære omstændigheder, hvor det på grundlag af allerede tilgængelige oplysninger er berettiget at tvivle på disse deltageres økonomiske formåen.
7. Deltagergarantifonden betragtes som en tilstrækkelig garanti i henhold til finansforordningen. Deltagerne må ikke afkræves eller pålægges krav om yderligere garanti eller sikkerhedsstillelse.
KAPITEL III
FORMIDLING, NYTTIGGØRELSE OG ADGANGSRET
AFDELING 1
Forgrundsviden
Artikel 38
Særlige regler for fusionsenergiforskning
Forskrifterne i dette kapitel gælder med forbehold af de særlige regler for aktiviteter under forskningstemaet fusionsenergiforskning, jf. kapitel IV.
Underafdeling 1
Ejendomsret
Artikel 39
Ejendomsret til forgrundsviden
1. Forgrundsviden, der hidrører fra arbejde udført som led i andre indirekte aktioner end de i stk. 3 omhandlede, tilhører de deltagere, som har udført det arbejde, der har skabt den pågældende forgrundsviden.
2. Hvis ansatte eller andet personale, der arbejder for en deltager, kan gøre krav på rettigheder til forgrundsviden, sørger deltageren for, at disse rettigheder kan udøves på en måde, der er forenelig med deltagerens forpligtelser i medfør af tilskudsaftalen.
3. Fællesskabet har ejendomsretten til forgrundsviden i følgende tilfælde:
a)
samordnings- og støtteaktiviteter, der består i køb af varer eller tjenesteydelser, som er omfattet af finansforordningens bestemmelser om offentlige indkøb
b)
samordnings- og støtteaktioner, der implicerer uafhængige eksperter.
Artikel 40
Fælles ejendomsret til forgrundsviden
1. Hvis forgrundsviden er et resultat af flere deltageres fælles arbejde og deres respektive andel i arbejdet ikke kan fastslås, ejes denne viden af disse deltagere i fællesskab.
De indgår en aftale om, hvordan den fælles ejendomsret skal fordeles og forvaltes i overensstemmelse med betingelserne i tilskudsaftalen.
2. Hvis der endnu ikke er indgået en aftale om fælles ejendomsret, har hver af medejerne ret til at udstede ikke-eksklusive licenser til tredjeparter uden ret til at give underlicenser, under følgende forudsætninger:
a)
forudgående meddelelse til de andre medejere
b)
en rimelig kompensation til de andre medejere.
3. Kommissionen vejleder efter anmodning om aspekter, der eventuelt skal medtages i aftalen om fælles ejendomsret.
Artikel 41
Overdragelse af forgrundsviden
1. Ejeren af forgrundsviden kan overdrage denne til enhver juridisk enhed, jf. dog stk. 2-5 i denne artikel og artikel 42.
2. En deltager, der overdrager ejendomsretten til forgrundsviden, overdrager samtidig til rettighedsmodtageren sine forpligtelser vedrørende denne forgrundsviden, jf. tilskudsaftalen, herunder forpligtelsen til overdragelse til en eventuel efterfølgende rettighedsmodtager.
3. Når deltageren har pligt til at overdrage adgangsret, skal de andre deltagere i samme aktion have forudgående meddelelse herom og tilstrækkelige oplysninger om den nye ejer af denne forgrundsviden til, at de kan udøve deres adgangsret i henhold til tilskudsaftalen, med forbehold af eventuelle fortrolighedsbestemmelser.
De andre deltagere kan dog ved skriftlig aftale give afkald på deres ret til individuel forudgående meddelelse om overdragelse af ejendomsret fra en deltager til en nærmere bestemt tredjepart.
4. Når der er givet meddelelse som anført i stk. 3, første afsnit, kan enhver anden deltager modsætte sig enhver form for overdragelse af ejendomsret med den begrundelse, at det skader dennes adgangsret.
Kan en af de andre deltagere påvise, at dennes rettigheder vil lide skade, kan den påtænkte overdragelse først finde sted, når der er opnået enighed mellem de berørte parter.
5. Tilskudsaftalen kan, hvor det er relevant bestemme, at Kommissionen skal underrettes på forhånd om påtænkt overdragelse af ejendomsret eller påtænkt udstedelse af eksklusivlicens til en tredjepart, der er etableret i et tredjeland, som ikke er associeret med rammeprogrammet.
Artikel 42
Beskyttelse af europæisk konkurrenceevne, medlemsstaternes forsvarsinteresser og etiske principper
Kommissionen kan modsætte sig, at der til en tredjepart, der er etableret i et tredjeland, som ikke er associeret med rammeprogrammet, overdrages ejendomsret til forgrundsviden eller udstedes licens til forgrundsviden, hvis dette efter Kommissionens opfattelse ikke er i overensstemmelse med interessen i at udvikle den europæiske økonomis konkurrenceevne eller med medlemsstaternes forsvarsinteresser, jf. traktatens artikel 24, eller er uforeneligt med etiske principper.
I disse tilfælde kan overdragelsen af ejendomsret og udstedelsen af licens først finde sted, når der er truffet sikkerhedsforanstaltninger til Kommissionens tilfredshed.
Underafdeling 2
Beskyttelse, offentliggørelse, formidling og nyttiggørelse
Artikel 43
Beskyttelse af forgrundsviden
Hvis forgrundsviden kan anvendes erhvervsmæssigt, skal dens ejer sikre, at den beskyttes tilstrækkeligt og effektivt under behørig hensyntagen til egne berettigede interesser og de berettigede interesser, især kommercielle interesser, som de andre deltagere i den pågældende indirekte aktion har.
Når en deltager, der ikke er ejer af den pågældende forgrundsviden, påberåber sig sine berettigede interesser, må han i hvert enkelt tilfælde påvise, at han ville få påført uforholdsmæssig stor skade.
Hvis forgrundsviden kan anvendes erhvervsmæssigt, og ejeren heraf ikke beskytter denne viden og ikke overdrager den til andre deltagere, til en associeret enhed, som er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, eller til enhver anden tredjepart, der er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, i overensstemmelse med de tilknyttede forpligtelser, jf. artikel 41, må ingen formidling finde sted uden forudgående underretning af Kommissionen.
I så fald kan Kommissionen med den pågældende deltagers samtykke overtage ejendomsretten til denne forgrundsviden og træffe foranstaltninger til, at den bliver beskyttet forsvarligt. Den pågældende deltager kan kun afvise dette, hvis han kan påvise, at det vil påføre hans berettigede interesser uforholdsmæssig stor skade.
Artikel 44
Erklæring om økonomisk støtte fra Fællesskabet
Alle publikationer, alle patentansøgninger, der indgives af eller på vegne af en deltager, og enhver anden videnformidling vedrørende forgrundsviden skal indeholde en erklæring, der kan omfatte visuelle midler, om, at den pågældende forgrundsviden er blevet til med økonomisk støtte fra Fællesskabet.
Erklæringens udformning fastsættes i tilskudsaftalen.
Artikel 45
Nyttiggørelse og formidling
1. Deltagerne nyttiggør forgrundsviden, som de ejer, eller sørger for, at den bliver nyttiggjort.
2. Hver deltager sikrer, at forgrundsviden, som han har ejendomsret til, formidles så hurtigt som muligt. Undlader han dette, kan Kommissionen formidle denne forgrundsviden i henhold til traktatens artikel 12.
Tilskudsaftalen kan fastsætte frister herfor.
3. Formidlingsaktiviteter må ikke stride mod beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, fortrolighedsbestemmelser og forgrundsvidenejerens berettigede interesser og medlemsstaternes forsvarsinteresser, jf. traktatens artikel 24.
4. De andre berørte deltagere skal have forudgående meddelelse om enhver formidlingsaktivitet.
De andre deltagere kan, når de har modtaget meddelelsen, gøre indsigelse, hvis de finder, at deres berettigede interesser i forhold til deres forgrunds- eller baggrundsviden kan blive påført uforholdsmæssig stor skade. I så fald må formidlingsaktiviteten først finde sted, når der er taget passende skridt til at beskytte disse berettigede interesser.
AFDELING 2
Adgangsret til baggrunds- og forgrundsviden
Artikel 46
Baggrundsviden, der er omfattet
Deltagerne kan afgrænse den baggrundsviden, der er brug for til den indirekte aktion, og udelukke bestemte dele af denne baggrundsviden, hvis det er hensigtsmæssigt.
Artikel 47
Principper
1. Ansøgninger om adgangsret skal indgives skriftligt.
2. Adgangsret indebærer ikke ret til at give underlicenser, medmindre ejeren af den pågældende forgrunds- eller baggrundsviden har givet sit samtykke.
3. Der kan gives eksklusivlicenser til forgrunds- eller baggrundsviden, hvis alle de andre deltagere skriftligt giver afkald på deres adgangsret til den.
4. I aftaler, der giver deltagere eller tredjeparter adgangsret til forgrunds- eller baggrundsviden, skal det sikres, at andre deltageres potentielle adgangsret ikke indskrænkes, jf. dog stk. 3.
5. Deltagere i samme aktion underretter hurtigst muligt hinanden om eventuelle begrænsninger i indrømmelsen af adgangsret til baggrundsviden og om andre begrænsninger, som kan påvirke indrømmelsen af adgangsret væsentligt, jf. dog artikel 48 og 49 samt tilskudsaftalen.
6. En deltagers pligt til at give de andre deltagere i samme indirekte aktion adgangsret ifølge bestemmelserne i tilskudsaftalen indskrænkes ikke af, at dennes deltagelse i aktionen ophører.
Artikel 48
Adgangsret med henblik på gennemførelsen af indirekte aktioner
1. Der gives deltagere i den samme indirekte aktion adgangsret til forgrundsviden, der er nødvendig for, at de kan udføre deres eget arbejde i den indirekte aktion.
Denne adgangsret gives royaltyfrit.
2. Der gives deltagere i den samme indirekte aktion adgangsret til baggrundsviden, der er nødvendig for, at de kan udføre deres eget arbejde i den indirekte aktion, hvis den pågældende deltager har ret til at give sådan adgangsret.
Denne adgangsret gives royaltyfrit, medmindre alle deltagerne har aftalt andet før deres tiltrædelse af tilskudsaftalen.
Artikel 49
Adgangsret med henblik på nyttiggørelse
1. Der gives deltagere i den samme indirekte aktion adgangsret til forgrundsviden, der er nødvendig for, at de kan nyttiggøre deres egen forgrundsviden.
Hvis der er enighed om det, gives denne adgangsret enten på rimelige vilkår eller royaltyfrit.
2. Der gives deltagere i samme indirekte aktion adgangsret til baggrundsviden, der er nødvendig for, at de kan nyttiggøre deres egen forgrundsviden, hvis den pågældende deltager har ret til at give sådan adgangsret.
Hvis der er enighed om det, gives denne adgangsret enten på rimelige vilkår eller royaltyfrit.
3. En associeret enhed, der er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, har også adgangsret, jf. stk. 1 og 2, til forgrunds- og baggrundsviden på samme betingelser som den deltager, den er associeret med, medmindre andet er fastsat i tilskudsaftalen eller konsortieaftalen.
4. Anmodninger om adgangsret efter stk. 1, 2 og 3 kan fremsættes i indtil et år efter et af følgende tidspunkter:
a)
når den indirekte aktion er afsluttet
b)
når ejeren af den pågældende baggrunds- eller forgrundsviden ophører med at deltage.
Deltagerne kan fastsætte en anden tidsgrænse.
KAPITEL IV
SÆRLIGE DELTAGELSESREGLER FOR AKTIVITETER UNDER FORSKNINGSTEMAET "FUSIONSENERGIFORSKNING"
Artikel 50
Anvendelsesområde
Reglerne i dette kapitel gælder for aktiviteter under forskningstemaet fusionsenergiforskning, jf. særprogrammet. I tilfælde af konflikt mellem reglerne i dette kapitel og reglerne i kapitel I og II gælder reglerne i dette kapitel.
Artikel 51
Gennemførelse af fusionsenergiforskning
Aktiviteterne under forskningstemaet fusionsenergiforskning kan gennemføres efter de procedurer og regler for formidling og nyttiggørelse, der gælder inden for følgende rammer:
a)
associeringsaftalerne mellem Fællesskabet og medlemsstaterne eller associerede tredjelande eller juridiske enheder i medlemsstater eller associerede tredjelande
b)
den europæiske aftale om udvikling af fusionsenergi, EFDA-aftalen (European Fusion Development Agreement), der er indgået mellem Fællesskabet og organisationer, der er etableret i eller handler på vegne af medlemsstater og associerede lande
c)
Det Europæiske Fællesforetagende for Den Internationale Termonukleare Forsøgsreaktor (ITER), der bygger på bestemmelserne i traktatens afsnit II, kapitel 5
d)
internationale aftaler om samarbejde med tredjelande eller juridiske enheder, der måtte blive etableret ved en sådan aftale, særlig ITER-aftalen og »bredere strategi«-aftaler
e)
andre multilaterale aftaler mellem Fællesskabet og associerede organisationer, særlig aftalen om personalemobilitet
f)
Aktioner med omkostningsdeling, der tager sigte på at fremme og bidrage til fusionsenergiforskning sammen med organer i medlemsstater eller lande, der er associeret med rammeprogrammet, men som ikke har indgået associeringsaftaler.
Artikel 52
Finansieringsbidrag fra Fællesskabet
1. I associeringsaftaler som anført i artikel 51, litra a), og for aktioner med omkostningsdeling som anført i artikel 51, litra f), fastsættes der regler om finansieringsbidrag fra Fællesskabet til de berørte aktiviteter.
Den årlige sats for finansieringsbidraget fra Fællesskabet, der er fastsat i associeringsaftalerne, må ikke overstige 20 % af de associerede enheders udgifter til aktiviteter, der er fastlagt i deres årlige arbejdsprogrammer, i hele Fællesskabets syvende rammeprograms løbetid og dette rammeprogram.
2. Efter høring af det rådgivende udvalg for det fusionsprogram, der er omhandlet i artikel 7 i Rådets afgørelse 2012/94/Euratom, kan Kommissionen finansiere følgende:
a)
Under associeringsaftalerne kan der med en sats på højst 40 % ydes støtte til udgifter til specifikke samarbejdsprojekter mellem associerede enheder, som det rådgivende udvalg har anbefalet, at der ydes prioriteret støtte til, og som Kommissionen har godkendt; prioriteret støtte ydes især til foranstaltninger, der er relevante for ITER/DEMO, undtagen når der er tale om projekter, der allerede har fået prioritetsstatus under tidligere rammeprogrammer.
b)
Der kan ydes støtte til aktioner, som udføres i medfør af den europæiske aftale om udvikling af fusionsenergi, herunder indkøb, eller det fællesforetagende, der er nævnt i artikel 51, litra c).
c)
Der kan ydes støtte til foranstaltninger, som gennemføres i henhold til aftalen om personalemobilitet.
3. Er der tale om projekter eller foranstaltninger, der modtager finansieringsbidrag i henhold til stk. 2, litra a) eller b), har alle de juridiske enheder, der er omhandlet i artikel 51, litra a) og b), ret til at deltage i de eksperimenter, der udføres med det pågældende udstyr.
4. Fællesskabets finansieringsbidrag til de foranstaltninger, der udføres inden for rammerne af en international samarbejdsaftale som nævnt i artikel 51, litra d), fastsættes i overensstemmelse med denne aftales bestemmelser eller af juridiske enheder, der etableres i medfør af aftalen. Fællesskabet kan forvalte sin deltagelse i og sit bidrag til finansiering af en sådan aftale gennem en hvilken som helst egnet juridisk enhed.
KAPITEL V
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 53
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den finder anvendelse fra den 1. januar 2012.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2011.
32012R0139
L 047/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
19.12.2011.
UREDBA VIJEĆA (EURATOM) br. 139/2012
od 19. prosinca 2011.
o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u neizravnim djelovanjima iz Okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju te za širenje rezultata istraživanja (2012. - 2013.)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegove članke 7. i 10.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije podnesen nakon savjetovanja sa Znanstvenim i tehničkim odborom,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda,
budući da:
(1)
Odlukom Vijeća 2012/93/Euratom (3) donesen je Okvirni program Europske zajednice za atomsku energiju za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2012. - 2013.) (dalje u tekstu „Okvirni program”). Komisija je odgovorna za osiguranje provedbe Okvirnog programa i njegovih posebnih programa, uključujući povezane financijske aspekte.
(2)
Okvirni program trebao bi se provoditi u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (4) (dalje u tekstu „Financijska uredba”) i Uredbom Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 od 23. prosinca 2002. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (5).
(3)
Okvirni program također bi se trebao provoditi u skladu s pravilima o državnim potporama, a posebno pravilima o državnim potporama za istraživanje i razvoj, trenutačno predviđenima u okviru Zajednice za državne potpore za istraživanje i razvoj te inovacije (6).
(4)
Okvirni program zadržava opći opseg i načela iz Sedmog okvirnog programa Zajednice donesenog na temelju Odluke Vijeća 2006/970/Euratom od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2007. - 2011.) (7).
(5)
Pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta trebala bi pružiti usklađeni, sveobuhvatni i transparentni okvir kako bi se osigurala najučinkovitija moguća provedba, uzimajući u obzir potrebu za osiguranjem lakog pristupa svim sudionicima kroz pojednostavljene postupke u skladu s načelom proporcionalnosti.
(6)
Okvirni bi program trebao imati koristi od inicijative Komisije za pojednostavljenje provedbe okvirnih programa za istraživanje, uključene u Odluku Komisije C(2011) 174 od 24. siječnja 2011. o trima mjerama za pojednostavljenje provedbe Odluke br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Vijeća 2006/970/Euratom. Tom se Odlukom Komisije mijenja predložak sporazuma o bespovratnim sredstvima, utvrđen prema Odluci 2006/970/Euratom.
(7)
Tim bi se pravilima trebalo nastaviti olakšavati korištenje intelektualnog vlasništva koje razviju sudionici, uzimajući također u obzir način na koji su sudionici organizirani na međunarodnoj razini, istodobno štiteći zakonite interese drugih sudionika i Zajednice.
(8)
Okvirni bi program trebao promicati sudjelovanje iz najudaljenijih regija Unije kao i iz širokog opsega poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta.
(9)
S ciljem osiguranja usklađenosti i transparentnosti trebala bi se primjenjivati definicija mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (MSP) iz Preporuke Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (8).
(10)
Potrebno je utvrditi minimalne uvjete sudjelovanja kao opće pravilo te za posebna neizravna djelovanja iz Okvirnog programa.
(11)
Sudjelovanje bi trebalo biti omogućeno svim pravnim subjektima koji ispune minimalne uvjete. Sudjelovanje koje prelazi minimalne uvjete trebalo bi osigurati učinkovitu provedbu dotičnog neizravnog djelovanja.
(12)
Međunarodne organizacije koje se bave razvojem suradnje u području nuklearnih istraživanja i osposobljenosti u Europi, uglavnom sastavljene od država članica ili pridruženih zemalja, trebalo bi poticati na sudjelovanje u Okvirnom programu.
(13)
Trebalo bi također predvidjeti sudjelovanje pravnih subjekata s poslovnim nastanom u trećim zemljama i sudjelovanje međunarodnih organizacija, kako je sadržano u članku 101. Ugovora. Takvo bi sudjelovanje trebalo biti opravdano u smislu većeg doprinosa ciljevima Okvirnog programa.
(14)
U skladu s člankom 198. Ugovora, pravni subjekti iz neeuropskih područja pod jurisdikcijom država članica mogu sudjelovati u Okvirnom programu.
(15)
Potrebno je odrediti uvjete pod kojima se sudionicima u neizravnim djelovanjima dodjeljuju financijska sredstva Zajednice.
(16)
Potrebno je da Komisija utvrdi dodatna pravila i postupke, pored onih iz Financijske uredbe i Uredbe (EZ, Euratom) br. 2342/2002 te iz ove Uredbe, kojima se uređuje dostava, ocjenjivanje i odabir prijedloga, dodjela bespovratnih sredstava i postupci žalbe sudionika. Osobito bi se trebala uspostaviti pravila za korištenje neovisnih stručnjaka.
(17)
Trajanje Okvirnog programa ograničeno je na dvije godine, dok će Sedmi okvirni program Unije, donesen Odlukom br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja, tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007. - 2013.) (9), sa sličnim pravilima kao Sedmi okvirni program Zajednice, biti usporedno na snazi do kraja 2013. godine. Stoga je prikladno primijeniti pravila slična onima za Sedmi okvirni program Unije i izbjeći veće izmjene za sudionike.
(18)
Pored pravila i postupaka predviđenih u Financijskoj uredbi i Uredbi (EZ, Euratom) br. 2342/2002, za uređenje ocjenjivanja pravne i financijske održivosti sudionika u neizravnim djelovanjima prema Okvirnom programu, Komisija bi trebala utvrditi dodatna pravila i postupke za Okvirni program. Ta bi pravila trebala uspostaviti ispravnu ravnotežu između zaštite financijskih interesa Unije i pojednostavljenja i olakšanja sudjelovanja pravnih subjekata u Okvirnom programu. Kako bi se osigurala dosljedna provjera postojanja i pravnog statusa sudionika te njihove operativne i financijske sposobnosti za izvođenje neizravnih djelovanja te kako bi se izbjegle veće izmjene za sudionike, za Okvirni se program preporučuje primjena pravila donesenih na temelju Odluke Komisije C(2007) 2466 od 13. lipnja 2007., kojima se osigurava dosljedna provjera postojanja i pravnog statusa sudionika te njihove operativne i financijske sposobnosti za izvođenje neizravnih djelovanja za koje primaju bespovratna sredstva sukladno Sedmom okvirnom programu Unije i Sedmom okvirnom programu Zajednice.
(19)
U tom kontekstu Financijska uredba, Uredba (EZ, Euratom) br. 2342/2002 i Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (10), između ostalog, uređuju zaštitu financijskih interesa Unije, sprečavanje prijevara i nepravilnosti, postupke za povrat dugovanja prema Komisiji, isključivanje iz ugovora i postupaka dodjele bespovratnih sredstava te povezane sankcije, revizije, provjere i inspekcije od strane Komisije i Revizorskog suda.
(20)
Sudionici bi trebali primiti financijski doprinos Zajednice bez nepotrebnog odlaganja.
(21)
Sporazumi sklopljeni za svako djelovanje trebali bi predvidjeti nadzor i financijsku kontrolu od strane Komisije ili njezinog ovlaštenog zastupnika, kao i revizije od strane Revizorskog suda i provjere na terenu koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) u skladu s postupcima iz Uredbe Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (11).
(22)
Komisija bi trebala pratiti neizravna djelovanja koja se provode prema Okvirnom programu kao i sam Okvirni program i njegove posebne programe. Kako bi se osiguralo učinkovito i usklađeno praćenje i ocjenjivanje provedbe neizravnih djelovanja, Komisija bi trebala uspostaviti i održavati odgovarajući informacijski sustav.
(23)
Okvirni program trebao bi odražavati i promicati opća načela utvrđena u Preporuci Komisije 2005/251/EZ od 11. ožujka 2005. o Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju istraživača (12) poštujući njihov dobrovoljni karakter.
(24)
Pravila o širenju rezultata istraživanja trebala bi osigurati da sudionici prema potrebi zaštite svoje intelektualno vlasništvo stvoreno u djelovanju te da koriste i šire te rezultate.
(25)
Uz poštovanje prava nositelja intelektualnog vlasništva, ta bi se pravila trebala oblikovati tako da se sudionicima i, prema potrebi, njihovim pridruženim subjektima s poslovnim nastanom u nekoj državi članici ili pridruženoj zemlji, osigura pristup informacijama koje su unijeli u projekt, znanjima na temelju istraživačkog rada tijekom projekta, u onoj mjeri u kojoj je to potrebno za izvođenje istraživačkog rada ili za korištenje stečenog znanja.
(26)
„Jamstveni fond za sudionike”, ustanovljen na temelju Sedmog okvirnog programa Zajednice i kojim upravlja Komisija, trebao bi nastaviti s djelovanjem i pokrivati dugovane iznose partnera koji ne ispunjavaju financijske obveze prema Okvirnom programu. Uspostavom tog fonda unaprijeđeno je pojednostavljenje i olakšano sudjelovanje, istodobno štiteći financijske interese Unije na način koji je prikladan i za Okvirni program.
(27)
Doprinosi Zajednice zajedničkom poduzeću osnovanom na temelju članaka 45. do 51. Ugovora ne ulaze u opseg ove Uredbe.
(28)
Ova Uredba poštuje temeljna prava i načela izražena u Povelji Europske unije o temeljnim pravima.
(29)
Komisija bi trebala osigurati financijsku potporu u skladu s Financijskom uredbom, među ostalom putem javnih nabava u obliku cijene robe ili usluga utvrđene na temelju ugovora i odabrane na temelju javnog natječaja, putem bespovratnih sredstava, upisnina u organizaciju u obliku članarina i honorara za neovisne stručnjake,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
UVODNE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom utvrđuju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara, sveučilišta i drugih pravnih subjekata u djelovanjima koje poduzima jedan ili više sudionika u okviru programa financiranja određenih u Prilogu II. Odluci 2012/93/Euratom (dalje u tekstu „neizravna djelovanja”).
Ovom se Uredbom također, u skladu s pravilima iz Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (dalje u tekstu „Financijska uredba”) i Uredbe (EZ, Euratom) br. 2342/2002., utvrđuju pravila o financijskom doprinosu Zajednice za sudionike u neizravnim djelovanjima iz Okvirnog programa.
Što se tiče rezultata istraživanja provedenih prema Okvirnom programu, ovom se Uredbom utvrđuju pravila za otkrivanje novog znanja bilo kojim prikladnim sredstvima, osim onih koja proizlaze iz formalnosti za njihovu zaštitu, uključujući objavljivanje novog znanja u bilo kojem mediju (dalje u tekstu „širenje”).
Povrh toga, njome se utvrđuju pravila za izravnu ili neizravnu uporabu novog znanja u daljnjim istraživačkim aktivnostima, osim onih koje su obuhvaćene dotičnim neizravnim djelovanjem, uključujući razvoj, izradu i trgovinu proizvoda ili postupka, kao i stvaranje i pružanje usluge (dalje u tekstu „uporaba”).
U pogledu novog i postojećeg znanja, ovom se Uredbom utvrđuju pravila o licencama i pravima korisnika (dalje u tekstu „prava pristupa”).
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„pravni subjekt” znači bilo koja fizička ili pravna osoba ustanovljena sukladno nacionalnom pravu mjesta njezinog poslovnog nastana ili sukladno pravu Unije ili međunarodnom pravu, koja ima pravnu osobnost i koja djelujući u vlastito ime može ostvarivati prava i biti podložna obvezama;
2.
„pridruženi subjekt” znači bilo koji pravni subjekt koji je pod izravnom ili neizravnom kontrolom sudionika ili pod istom izravnom ili neizravnom kontrolom kao i sudionik, pri čemu kontrola može imati bilo koji oblik određen u članku 7. stavku 2.;
3.
„pravedni i razumni uvjeti” znači prikladni uvjeti, uključujući eventualne financijske uvjete, uzimajući u obzir posebne okolnosti zahtjeva za pristup, na primjer stvarna ili potencijalna vrijednost novog ili postojećeg znanja za koje se traži pristup i/ili opseg, trajanje ili druga obilježja predviđene uporabe;
4.
„novo znanje” znači rezultati, uključujući informacije, neovisno o njihovoj zaštićenosti, dobiveni dotičnim neizravnim djelovanjem, uključujući prava povezana s autorskim pravom, prava dizajnerskog stvaralaštva, patentna prava, prava u vezi s biljnim vrstama ili slične oblike zaštite;
5.
„postojeće znanje” znači informacije koje sudionici posjeduju prije njihovog pristupa sporazumu o bespovratnim sredstvima, uključujući autorsko pravo ili druga prava intelektualnog vlasništva u vezi s dotičnim informacijama, za koje su podneseni zahtjevi prije pristupanja sporazumu o bespovratnim sredstvima i koje su potrebne za izvođenje neizravnih djelovanja ili za korištenje rezultata neizravnih djelovanja;
6.
„sudionik” znači pravni subjekt koji doprinosi neizravnom djelovanju i ima prava i obveze u odnosu na Zajednicu;
7.
„istraživačka organizacija” znači pravni subjekt ustanovljen kao neprofitna organizacija koja provodi istraživanja ili razvija tehnologije kao jedan od svojih glavnih ciljeva;
8.
„treća zemlja” znači zemlja koja nije država članica;
9.
„pridružena zemlja” znači treća zemlja koja je stranka međunarodnog sporazuma sa Zajednicom, u skladu s kojim ili na temelju kojeg daje financijski doprinos cijelom ili dijelu Okvirnog programa;
10.
„međunarodna organizacija” znači međuvladina organizacija različita od Unije, koja ima pravnu osobnost prema međunarodnom javnom pravu te bilo koja specijalizirana agencija koju osnuje takva međunarodna organizacija;
11.
„međunarodna europska interesna organizacija” znači međunarodna organizacija čiju većinu članova čine države članice ili pridružene zemlje i čiji je glavni cilj promicanje znanstvene i tehnološke suradnje u Europi;
12.
„javno tijelo” znači bilo koji pravni subjekt ustanovljen kao takav na temelju nacionalnog prava i međunarodne organizacije;
13.
„MSP-ovi” znači mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća u smislu Preporuke 2003/361/EZ;
14.
„radni program” znači plan koji je donijela Komisija za provedbu posebnog programa, kako je određeno u članku 6. Odluke Vijeća 2012/94/Euratom od 19. prosinca 2011. o posebnom programu za provedbu Okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2012. - 2013.) putem neizravnih djelovanja (13);
15.
„programi financiranja” znači mehanizmi kojim Zajednica financira neizravna djelovanja, kako je utvrđeno u Prilogu II. Odluci 2012/93/Euratom.
Za potrebe prvog stavka točke 1., u slučaju fizičkih osoba, upućivanje na poslovni nastan smatra se upućivanjem na uobičajeno boravište.
Članak 3.
Povjerljivost
Podložno uvjetima iz predloška sporazuma o bespovratnim sredstvima, obrasca obavijesti o imenovanju ili ugovora, Komisija i sudionici osiguravaju povjerljivost svih podataka, saznanja i dokumenata koja im se dostave.
POGLAVLJE II.
SUDJELOVANJE
Članak 4.
Posebna pravila za istraživanje energije fuzije
Pravila iz ovog poglavlja primjenjuju se ne dovodeći u pitanje posebna pravila za aktivnosti u okviru tematskog područja „Istraživanje energije fuzije” iz poglavlja IV.
ODJELJAK 1.
Minimalni uvjeti
Članak 5.
Opća načela
1. Sva poduzeća, sveučilišta ili istraživački centri ili drugi pravni subjekti s poslovnim nastanom u nekoj državi članici, pridruženoj ili trećoj zemlji mogu sudjelovati u neizravnom djelovanju pod uvjetom da su zadovoljeni minimalni uvjeti iz ovog poglavlja uključujući sve uvjete određene sukladno članku 11.
2. Međutim, u slučaju neizravnog djelovanja navedenog u članku 6. ili 8., prema kojem se minimalni uvjeti mogu ispuniti bez sudjelovanja pravnog subjekta s poslovnim nastanom u državi članici, sudjelovanje podliježe dodatnom uvjetu da se time potiče ostvarivanje ciljeva utvrđenih u člancima 1. i 2. Ugovora.
3. Zajednički istraživački centar (JRC) može sudjelovati u neizravnim djelovanjima uz isti tretman i s istim pravima i obvezama kao pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici.
Članak 6.
Minimalni uvjeti
1. Minimalni uvjeti za neizravna djelovanja jesu sljedeći:
(a)
sudjeluju najmanje tri pravna subjekta i sva tri imaju poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji, od kojih dvoje ne smiju imati poslovni nastan u istoj državi članici ili pridruženoj zemlji;
(b)
sva tri pravna subjekta međusobno su neovisna u skladu s člankom 7.
2. Za potrebe stavka 1. točke (a), ako je jedan od sudionika JRC, međunarodna europska interesna organizacija ili tijelo ustanovljeno sukladno pravu Unije, smatra se da spomenuti sudionici imaju poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji različitoj od države članice ili pridružene zemlje u kojoj drugi sudionik u istom djelovanju ima poslovni nastan.
Članak 7.
Neovisnost
1. Dva pravna subjekta smatraju se međusobno neovisnima ako nijedan nije pod izravnom ili neizravnom kontrolom drugog subjekta niti pod istom izravnom ili neizravnom kontrolom kao drugi subjekt.
2. Za potrebe stavka 1. kontrola može biti u nekom od sljedećih oblika:
(a)
izravni ili neizravni udio od više od 50 % nominalne vrijednosti izdanog temeljnog kapitala u dotičnom pravnom subjektu ili većina glasačkih prava dioničara ili člana u tom subjektu;
(b)
izravno ili neizravno posjedovanje, de facto ili de iure, ovlasti za odlučivanje u dotičnom pravnom subjektu.
3. Međutim, sljedeći se odnosi između pravnih subjekata sami po sebi ne smatraju odnosima kontrole:
(a)
ako isto javno investicijsko društvo, institucionalni investitor ili društvo s poduzetničkim kapitalom posjeduje izravni ili neizravni udio od više od 50 % nominalne vrijednosti izdanog temeljnog kapitala ili većinu glasačkih prava dioničara ili članova;
(b)
ako su dotični pravni subjekti u vlasništvu ili pod nadzorom istog javnog tijela.
Članak 8.
Radnje usklađivanja i potpore te osposobljavanje i profesionalni razvoj istraživača
Za radnje usklađivanja i potpore te radnje za osposobljavanje i profesionalni razvoj istraživača minimalni je uvjet sudjelovanje jednog pravnog subjekta.
Prvi stavak ne primjenjuje se na radnje koje imaju za cilj usklađivanje istraživačkih aktivnosti.
Članak 9.
Jedini sudionik
Ako minimalne uvjete za neizravno djelovanje ispunjava više pravnih subjekata koji zajedno čine jedan pravni subjekt, potonji može biti jedini sudionik neizravnog djelovanja pod uvjetom da ima poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji.
Članak 10.
Međunarodne organizacije i pravni subjekti s poslovnim nastanom u trećim zemljama
Međunarodne organizacije i pravni subjekti s poslovnim nastanom u trećim zemljama mogu sudjelovati u neizravnim djelovanjima kada ispune minimalne uvjete iz ovog poglavlja i sve uvjete određene u posebnim programima ili pripadajućim radnim programima.
Članak 11.
Dodatni uvjeti
Pored minimalnih uvjeta iz ovog poglavlja, u posebnim ili radnim programima mogu se odrediti uvjeti u vezi s minimalnim brojem sudionika.
U skladu s prirodom i ciljevima neizravnog djelovanja u njima se također mogu odrediti dodatni uvjeti s obzirom na vrstu sudionika i, prema potrebi, mjesto poslovnog nastana.
ODJELJAK 2.
Postupci
Pododjeljak 1.
Pozivi na dostavu prijedloga
Članak 12.
Pozivi na dostavu prijedloga
1. Komisija objavljuje pozive na dostavu prijedloga za neizravna djelovanja u skladu sa zahtjevima utvrđenima u pripadajućim posebnim i radnim programima.
Pored oglašavanja određenog u Uredbi (EZ, Euratom) br. 2342/2002, Komisija objavljuje pozive na dostavu prijedloga na internetskoj stranici Europske komisije za Okvirni program, preko posebnih informacijskih kanala i pri nacionalnim kontaktnim točkama koje uspostave države članice i pridružene zemlje.
2. Prema potrebi, u pozivu na dostavu prijedloga Komisija navodi da sudionici nisu obvezni sklopiti konzorcijske sporazume.
3. Pozivi na dostavu prijedloga moraju imati jasne ciljeve kako bi se spriječilo nepotrebno prijavljivanje kandidata.
Članak 13.
Iznimke
Komisija ne objavljuje pozive na dostavu prijedloga za:
(a)
radnje usklađivanja i potpore koje trebaju provesti pravni subjekti određeni u posebnim ili radnim programima, ako posebni program dopušta određivanje izvođača u radnim programima u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 2342/2002;
(b)
radnje usklađivanja i potpore koje uključuju kupovinu robe ili usluga podložno pravilima iz Financijske uredbe o javnoj nabavi;
(c)
radnje usklađivanja i potpore u vezi s imenovanjem neovisnih stručnjaka;
(d)
druge radnje, ako su predviđene u Financijskoj uredbi ili Uredbi (EZ, Euratom) br. 2342/2002.
Pododjeljak 2.
Ocjenjivanje i odabir prijedloga te dodjela bespovratnih sredstava
Članak 14.
Ocjenjivanje, odabir i dodjela
1. Sve prijedloge dostavljene na temelju poziva na dostavu prijedloga Komisija ocjenjuje prema načelima ocjenjivanja i kriterijima za odabir i dodjelu.
Primjenjuju se kriteriji izvrsnosti, učinka i provedbe. U okviru tih uvjeta u radnom se programu dodatno navode kriteriji ocjenjivanja i odabira, a mogu se dodati i drugi zahtjevi, ponderiranja i pragovi ili odrediti dodatni detalji o primjeni kriterija.
2. Prijedlog koji krši temeljna etička načela ili ne ispunjava uvjete određene u posebnom ili radnom programu ili pozivu na dostavu prijedloga, ne odabire se. Takav prijedlog može biti isključen iz postupaka ocjenjivanja, odabira i dodjele u bilo kojem trenutku.
3. Prijedlozi se rangiraju na temelju rezultata ocjenjivanja. Odluke o financiranju donose se na temelju tog rangiranja.
Članak 15.
Postupci dostave prijedloga, ocjenjivanja, odabira i dodjele
1. Ako se u pozivu na dostavu prijedloga navodi dvostupanjski postupak ocjenjivanja, jedino oni prijedlozi koji prođu prvi stupanj ocjenjivanja prema određenom broju kriterija upućuju se na daljnje ocjenjivanje.
2. Ako se u pozivu na dostavu prijedloga navodi dvostupanjski postupak dostave, jedino oni kandidati čiji prijedlozi prođu prvi stupanj ocjenjivanja pozivaju se da dostave kompletan prijedlog u drugom stupnju.
Svi se kandidati odmah obavješćuju o rezultatima prvostupanjskog ocjenjivanja.
3. Komisija donosi i objavljuje pravila kojima se uređuje postupak dostave prijedloga, kao i povezani postupci ocjenjivanja, odabira i dodjele te objavljuje upute za kandidate uključujući smjernice za ocjenjivače. Posebno se utvrđuju detaljna pravila za dvostupanjski postupak dostave prijedloga (uključujući pravila o opsegu i prirodi prvostupanjskog prijedloga i kompletnog drugostupanjskog prijedloga) i pravila za dvostupanjski postupak ocjenjivanja.
Komisija dostavlja informacije i određuje postupke u vezi s pravnim sredstvima kandidata.
4. U Okvirnom se programu primjenjuju pravila kojima se osigurava usklađena provjera postojanja i pravnog statusa te operativne i financijske sposobnosti sudionika u neizravnim djelovanjima za koje se dodjeljuju bespovratna sredstva na temelju Sedmog okvirnog programa Unije i Sedmog okvirnog programa Zajednice, donesena Odlukom Komisije C(2007) 2466 od 13. lipnja 2007.
Komisija se suzdržava od ponavljanja tih provjera osim u slučaju promjene položaja dotičnog sudionika.
Članak 16.
Imenovanje neovisnih stručnjaka
1. Za pomoć u ocjenjivanju prijedloga Komisija imenuje neovisne stručnjake.
Za radnje usklađivanja i potpore, kako je navedeno u članku 13., neovisni stručnjaci imenuju se samo ako Komisija to smatra prikladnim.
2. Neovisni stručnjaci odabiru se na temelju vještina i znanja koji odgovaraju zadaćama koje su im dodijeljene. U slučajevima kada neovisni stručnjaci rukuju povjerljivim informacijama, kao uvjet za imenovanje zahtijeva se njihova sigurnosna provjera.
Neovisni stručnjaci određuju se i odabiru na temelju pozivnog natječaja za pojedince i poziva upućenih relevantnim organizacijama, kao što su nacionalne istraživačke agencije, istraživačke institucije ili poduzeća, kako bi se utvrdio popis prikladnih kandidata.
Ako to smatra prikladnim, Komisija može odabrati bilo kojeg pojedinca s odgovarajućim vještinama izvan tih popisa.
Poduzimaju se prikladne mjere kako bi se osigurala razumna uravnoteženost spolova kod imenovanja skupina neovisnih stručnjaka.
3. Kod imenovanja neovisnih stručnjaka Komisija poduzima sve potrebne korake kako bi osigurala da stručnjaci ne budu u sukobu interesa s obzirom na temu za koju su pozvani da donesu svoje mišljenje.
4. Komisija potpisuje obavijest o imenovanju između Zajednice i svakog neovisnog stručnjaka na temelju obrasca takve obavijesti donesenog Odlukom Komisije C(2008) 4617 od 21. kolovoza 2008.
5. Jednom godišnje u bilo kojem prikladnom mediju Komisija objavljuje popis neovisnih stručnjaka koji su joj pomagali pri Okvirnom programu i svim posebnim programima.
Pododjeljak 3.
Provedba i sporazumi o bespovratnim sredstvima
Članak 17.
Općenito
1. Sudionici provode neizravno djelovanje i poduzimaju sve potrebne i razumne mjere u tu svrhu. Sudionici u istom neizravnom djelovanju izvode posao solidarno u odnosu na Zajednicu.
2. Na temelju predloška sporazuma o bespovratnim sredstvima iz članka 18. i uzimajući u obzir obilježja dotičnog programa financiranja, Komisija sastavlja sporazum o bespovratnim sredstvima između Zajednice i sudionika.
3. Sudionici ne preuzimaju nikakve obveze koje nisu u skladu sa sporazumom o bespovratnim sredstvima.
4. Ako neki od sudionika ne ispuni svoje obveze u vezi s tehničkom provedbom neizravnog djelovanja, ostali sudionici ispunjavaju svoje obveze iz sporazuma o bespovratnim sredstvima bez dodatnih doprinosa Zajednice osim ako ih Komisija izričito razriješi te obveze.
5. Ako provedba djelovanja postane nemoguća ili ako ga sudionici ne provedu, Komisija prekida djelovanje.
6. Sudionici osiguravaju da Komisija bude obaviještena o svim događajima koji bi mogli utjecati na provedbu neizravnog djelovanja ili interese Zajednice.
7. Ako je tako predviđeno u sporazumu o bespovratnim sredstvima, sudionici u neizravnom djelovanju mogu sklopiti podugovore s trećim stranama za određene elemente rada.
8. Komisija određuje postupke u vezi s pravnim sredstvima sudionika.
Članak 18.
Opće odredbe sporazuma o bespovratnim sredstvima
1. Za Okvirni se program primjenjuje predložak sporazuma o bespovratnim sredstvima donesen Odlukom Komisije C(2007) 1509 od 10. travnja 2007.
U sporazumu o bespovratnim sredstvima utvrđuju se prava i obveze sudionika prema Zajednici u skladu s Odlukom 2006/970/Euratom, ovom Uredbom, Financijskom uredbom i Uredbom (EZ, Euratom) br. 2342/2002 te u s skladu s općim načelima prava Unije.
U njemu se, u skladu s istim uvjetima, također utvrđuju prava i obveze pravnih subjekata koji postanu sudionici nakon početka neizravnog djelovanja.
2. Prema potrebi, u sporazumu o bespovratnim sredstvima navodi se koji se dio financijskog doprinosa Zajednice temelji na povratu prihvatljivih troškova, a koji se dio temelji na paušalnom iznosu (uključujući skale jediničnih troškova).
3. U sporazumu o bespovratnim sredstvima navodi se za koje se izmjene u sastavu konzorcija zahtijeva prethodna objava javnog natječaja.
4. U sporazumu o bespovratnim sredstvima zahtijeva se da se Komisiji dostavljaju periodična izvješća o napretku u vezi s provedbom dotičnog neizravnog djelovanja.
5. Prema potrebi, u sporazumu o bespovratnim sredstvima predviđa se da Komisija mora biti unaprijed obaviještena o svakoj namjeri prijenosa vlasništva novog znanja na treću stranu.
6. Ako se sporazumom o bespovratnim sredstvima zahtijeva da sudionici izvode aktivnosti u korist trećih strana, sudionici o tome obavješćuju široku javnost i transparentno, pravedno i nepristrano određuju, ocjenjuju i odabiru treće strane. Ako je tako predviđeno u radnom programu, u sporazumu o bespovratnim sredstvima ustanovljuju se kriteriji za odabir tih trećih strana. Komisija zadržava pravo prigovora na odabir trećih strana.
7. U bliskoj suradnji s državama članicama Komisija prema potrebi revidira predložak sporazuma o bespovratnim sredstvima iz stavka 1. ako se njegova značajna izmjena pokaže potrebnom.
8. Predložak sporazuma o bespovratnim sredstvima odražava opća načela utvrđena u Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju istraživača. Prema potrebi bavi se pitanjima sinergije s obrazovanjem na svim razinama, spremnosti i sposobnosti poticanja dijaloga i debate o znanstvenim pitanjima i rezultatima istraživanja sa širom publikom izvan istraživačke zajednice, aktivnosti za povećanje sudjelovanja i uloge žena u istraživanju te aktivnosti koje se bave socijalno-ekonomskim aspektima istraživanja.
9. Predložak sporazuma o bespovratnim sredstvima predviđa nadzor i financijsku kontrolu Komisije ili njezinog ovlaštenog predstavnika i Revizorskog suda.
10. U sporazumu o bespovratnim sredstvima utvrđuju se rokovi u kojima sudionici moraju dostaviti različite obavijesti iz ove Uredbe.
Članak 19.
Odredbe o pravima pristupa, uporabi i širenju
1. U sporazumu o bespovratnim sredstvima utvrđuju se pripadajuća prava i obveze sudionika s obzirom na prava pristupa, uporabu i širenje, u onoj mjeri u kojoj ta prava i obveze nisu utvrđeni ovom Uredbom.
Za te se potrebe zahtijeva dostava Komisiji plana za uporabu i širenje novog znanja.
2. U sporazumu o bespovratnim sredstvima navode se uvjeti pod kojima sudionici mogu uložiti prigovor na tehnološku reviziju uporabe i širenja novog znanja, koju provode određeni ovlašteni predstavnici Komisije.
Članak 20.
Odredbe o prestanku
U sporazumu o bespovratnim sredstvima navode se razlozi za njegov prestanak, u cijelosti ili djelomično, posebno zbog neusklađenosti s ovom Uredbom, neizvođenja ili kršenja, kao i posljedice za sudionike u slučaju nepridržavanja od strane drugog sudionika.
Članak 21.
Posebne odredbe
1. Za neizravna djelovanja za potporu postojećih i, prema potrebi, novih istraživačkih infrastruktura, u sporazumu o bespovratnim sredstvima navode se posebne odredbe o povjerljivosti, objavljivanju te pravima pristupa i obvezama koji mogu utjecati na korisnike infrastrukture.
2. Za neizravna djelovanja za potporu osposobljavanja i profesionalnog razvoja istraživača, u sporazumu o bespovratnim sredstvima navode se posebne odredbe o povjerljivosti, pravima pristupa i obvezama za istraživače koji uživaju pogodnosti od tog djelovanja.
3. Za zaštitu obrambenih interesa država članica u smislu članka 24. Ugovora, u sporazumu o bespovratnim sredstvima navode se posebne odredbe o povjerljivosti, klasifikaciji informacija, pravima pristupa, prijenosu vlasništva nad novim znanjem i njegovoj uporabi.
Članak 22.
Potpis i pristup
Sporazum o bespovratnim sredstvima stupa na snagu od potpisivanja koordinatora i Komisije.
Primjenjuje se na svakog sudionika koji mu je formalno pristupio.
Pododjeljak 4.
Konzorciji
Članak 23.
Konzorcijski sporazumi
1. Osim ako je u pozivu na dostavu prijedloga predviđeno drukčije, svi sudionici u neizravnom djelovanju sklapaju sporazum, dalje u tekstu: „konzorcijski sporazum”, kojim se, između ostalog, uređuje sljedeće:
(a)
unutarnja organizacija konzorcija;
(b)
raspodjela financijskog doprinosa Zajednice;
(c)
dodatna pravila pored onih iz poglavlja III. i povezanih odredaba iz sporazuma o bespovratnim sredstvima;
(d)
rješavanje unutarnjih sporova, uključujući slučajeve zlouporabe ovlasti;
(e)
dogovori oko odgovornosti, nadoknada i povjerljivosti između sudionika.
2. Komisija određuje i objavljuje smjernice o glavnim temama koje mogu biti predmet konzorcijskih sporazuma između sudionika.
Članak 24.
Koordinator
1. Pravni subjekti koji žele sudjelovati u neizravnom djelovanju među sobom imenuju jednog koordinatora za izvođenje sljedećih zadataka u skladu s ovom Uredbom, Financijskom uredbom, Uredbom (EZ, Euratom) br. 2342/2002 i sporazumom o bespovratnim sredstvima:
(a)
praćenje ispunjavanja obveza od strane sudionika u neizravnom djelovanju;
(b)
provjera jesu li pravni subjekti određeni u sporazumu o bespovratnim sredstvima dovršili potrebne formalnosti za pristup tom sporazumu;
(c)
primanje financijskog doprinosa Zajednice i njegova raspodjela u skladu s konzorcijskim sporazumom i sporazumom o bespovratnim sredstvima;
(d)
vođenje evidencije i financijskih računa u vezi s financijskim doprinosom Zajednice i obavješćivanje Komisije o njegovoj raspodjeli u skladu s člankom 23. stavkom 1. točkom (b) i člankom 35.;
(e)
posredovanje između sudionika radi učinkovite i ispravne komunikacije i redovito izvješćivanje sudionika i Komisije o napretku projekta.
2. Koordinator se određuje u sporazumu o bespovratnim sredstvima.
Za imenovanje novog koordinatora zahtijeva se pismeno odobrenje Komisije.
Članak 25.
Izmjene u konzorciju
1. Sudionici u neizravnom djelovanju mogu se usuglasiti oko uključivanja novog ili isključivanja postojećeg sudionika u skladu s odredbama utvrđenima u tu svrhu u konzorcijskom sporazumu.
2. Svaki pravni subjekt koji se uključi u tekuće djelovanje pristupa sporazumu o bespovratnim sredstvima.
3. U posebnim slučajevima, kada je to predviđeno u sporazumu o bespovratnim sredstvima, konzorcij objavljuje poziv na natječaj i o tome obavješćuje široku javnost koristeći posebna sredstva informiranja, posebno internetske stranice Okvirnog programa, specijalizirani tisak i brošure te nacionalne kontaktne točke koje uspostave države članice i pridružene zemlje za informiranje i potporu.
Konzorcij ocjenjuje ponude na temelju kriterija koji uređuju početno djelovanje i uz pomoć neovisnih stručnjaka imenovanih od strane konzorcija u skladu s načelima iz članaka 14. i 16.
4. Konzorcij obavješćuje Komisiju o svim predloženim izmjenama u njegovom sastavu, a Komisija može uložiti prigovor u roku od 45 dana od obavijesti.
Za izmjene u sastavu konzorcija povezane s prijedlozima za druge izmjene sporazuma o bespovratnim sredstvima, koje nisu izravno povezane s izmjenom sastava, zahtijeva se pismeno odobrenje Komisije.
Pododjeljak 5.
Praćenje i ocjenjivanje programa i neizravnih djelovanja te dostava informacija
Članak 26.
Praćenje i ocjenjivanje
1. Komisija prati provedbu neizravnih djelovanja na temelju periodičnih izvješća o napretku koja se dostavljaju u skladu s predloškom sporazuma o bespovratnim sredstvima iz članka 18.
Komisija posebno prati provedbu programa za uporabu i širenje novog znanja, koji se dostavlja u skladu s člankom 19. stavkom 1. drugim podstavkom.
Za te potrebe Komisiji mogu pomagati neovisni stručnjaci imenovani u skladu s člankom 16.
2. Komisija ustanovljava i održava informacijski sustav kako bi se omogućilo da se praćenje iz stavka 1. provodi učinkovito i dosljedno kroz cijeli Okvirni program.
Podložno članku 3., Komisija u bilo kojem prikladnom mediju objavljuje informacije o financiranim projektima.
3. Praćenje i ocjenjivanje iz članka 6. Odluke 2012/93/Euratom uključuju aspekte koje se odnose na primjenu ove Uredbe i procjenjuju učinak izmjena u režimu izračuna troškova na proračun u usporedbi sa Sedmim okvirnim programom Zajednice te njegove posljedice na administrativno opterećenje sudionika.
4. U skladu s člankom 16. Komisija imenuje neovisne stručnjake koji joj pomažu pri ocjenjivanju koje se zahtijeva u Okvirnom programu i njegovom posebnom programu te, ako to smatra potrebnim, pri ocjenjivanju prethodnih okvirnih programa.
5. Pored toga, Komisija može osnovati skupine neovisnih stručnjaka imenovanih u skladu s člankom 16. za savjetovanje o oblikovanju i provedbi istraživačke politike Zajednice.
Članak 27.
Informacije koje je potrebno staviti na raspolaganje
1. Podložno članku 3., Komisija svakoj državi članici ili pridruženoj zemlji, na njihov zahtjev, stavlja na raspolaganje sve korisne informacije koje ima o novom znanju koje je rezultat rada izvedenog u okviru neizravnog djelovanja, pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
dotične informacije u javnom su interesu;
(b)
sudionici nisu dostavili valjane i dostatne razloge za zadržavanje dotičnih informacija.
2. Pružanje informacija u skladu sa stavkom 1. ni u kojem se slučaju ne može smatrati prijenosom prava ili obveza Komisije ili sudionika na primatelja tih informacija.
Primatelj, međutim, sa spomenutim informacijama postupa kao s povjerljivima osim ako one postanu javne ili ih sudionici stave na raspolaganje javnosti ili osim ako su dostavljene Komisiji bez ograničenja u vezi s njihovom povjerljivom naravi.
ODJELJAK 3.
Financijski doprinos Zajednice
Pododjeljak 1.
Prihvatljivost za financiranje i oblici bespovratnih sredstava
Članak 28.
Prihvatljivost za financiranje
1. Financijski doprinos Zajednice mogu primiti sljedeći pravni subjekti koji sudjeluju u neizravnom djelovanju:
(a)
svaki pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici ili pridruženoj zemlji ili ustanovljen sukladno pravu Unije;
(b)
svaka međunarodna europska interesna organizacija.
2. U slučaju sudjelovanja međunarodne organizacije koja nije međunarodna europska interesna organizacija ili pravnog subjekta s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koja nije pridružena zemlja, doprinos Zajednice dodjeljuje se pod uvjetom da je zadovoljen barem jedan od sljedećih uvjeta:
(a)
u posebnim programima ili pripadajućem radnom programu postoji odredba u tom smislu;
(b)
doprinos je nužan za izvođenje neizravnog djelovanja;
(c)
doprinos je predviđen u bilateralnom znanstvenom i tehnološkom sporazumu ili bilo kojem drugom dogovoru između Zajednice i zemlje u kojoj pravni subjekt ima poslovni nastan.
Članak 29.
Oblik bespovratnih sredstava
Financijski doprinos Zajednice za bespovratna sredstva određena u Prilogu II. Odluci 2012/93/Euratom temelji se na cjelokupnom ili djelomičnom povratu prihvatljivih troškova.
Međutim, financijski doprinos Zajednice može biti u obliku paušalnog financiranja, uključujući skale jediničnih troškova, ili kombinacije povrata prihvatljivih troškova i paušalnih iznosa. Financijski doprinos Zajednice može također biti u obliku stipendija ili nagrada.
U radnim programima i pozivima na dostavu prijedloga navode se oblici bespovratnih sredstava koji će se koristiti za dotična djelovanja.
Članak 30.
Povrat prihvatljivih troškova
1. Sudionici sufinanciraju neizravna djelovanja za koja se dodjeljuju bespovratna sredstva.
Financijski doprinos Zajednice za povrat prihvatljivih troškova ne smije donositi dobit.
2. Po završetku provedbe djelovanja za isplatu bespovratnih sredstava uzimaju se u obzir primici.
3. Da bi se smatrali prihvatljivima, troškovi provedbe neizravnog djelovanja moraju ispuniti sljedeće uvjete:
(a)
moraju biti stvarni;
(b)
morali su nastati tijekom trajanja djelovanja, uz iznimku troškova za izradu konačnih izvješća kada je to predviđeno u sporazumu o bespovratnim sredstvima;
(c)
moraju biti određeni u skladu s uobičajenim računovodstvenim i upravljačkim načelima i praksama sudionika te upotrijebljeni isključivo za postizanje ciljeva neizravnog djelovanja i njegovih očekivanih rezultata u skladu s načelima ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti;
(d)
moraju biti zabilježeni u računima sudionika, a u slučaju doprinosa trećih strana moraju biti zabilježeni u računima trećih strana;
(e)
ne smiju sadržavati neprihvatljive troškove, posebno prepoznatljive neizravne poreze uključujući porez na dodanu vrijednost, pristojbe, dugovane kamate, pričuve za moguće buduće gubitke ili troškove, tečajne gubitke, troškove povezane s dobiti od kapitala, troškove koji su bili prijavljeni, podneseni ili nadoknađeni za neki drugi projekt Unije, dugovanja i s njim povezane troškove, prekomjerne ili nepromišljene izdatke i sve druge troškove koji ne ispunjavaju uvjete iz točaka (a) do (d).
Za potrebe točke (a) iz prvog podstavka mogu se koristiti prosječni troškovi osoblja ako su u skladu s upravljačkim načelima i računovodstvenim praksama sudionika i ne razlikuju se značajno od stvarnih troškova.
4. Dok se financijski doprinos Zajednice izračunava s obzirom na cjelokupne troškove neizravnog djelovanja, njegov se povrat temelji na prijavljenim troškovima svakog sudionika.
Članak 31.
Izravni i neizravni prihvatljivi troškovi
1. Prihvatljivi troškovi sastoje se od troškova koji se mogu izravno pripisati djelovanju (dalje u tekstu „izravni prihvatljivi troškovi”) i, ako je primjenjivo, od troškova koji se ne mogu izravno pripisati djelovanju, nego su nastali u izravnoj vezi s izravnim prihvatljivim troškovima koji se pripisuju djelovanju (dalje u tekstu „neizravni prihvatljivi troškovi”).
2. Povrat troškova sudionika temelji se na njihovim izravnim i neizravnim prihvatljivim troškovima.
U skladu s člankom 30. stavkom 3. točkom (c) sudionik može koristiti pojednostavljenu metodu za izračun neizravnih prihvatljivih troškova na razini pravnog subjekta ako je ta metoda u skladu s njegovim uobičajenim računovodstvenim i upravljačkim načelima i praksama. Načela koja je potrebno poštovati u tom smislu određuju se u predlošku sporazuma o bespovratnim sredstvima.
3. U sporazumu o bespovratnim sredstvima može se predvidjeti ograničenje povrata neizravnih prihvatljivih troškova na maksimalni postotak izravnih prihvatljivih troškova, isključujući izravne prihvatljive troškove za podugovaranje, posebno za radnje usklađivanja i potpore i, prema potrebi, radnje za osposobljavanje i profesionalni razvoj istraživača.
4. Odstupajući od stavka 2., za pokriće neizravnih prihvatljivih troškova sudionik može odabrati paušalni iznos od svojih sveukupnih izravnih prihvatljivih troškova isključujući izravne prihvatljive troškove za podugovaranje ili nadoknadu troškova trećih strana.
Komisija utvrđuje primjerene paušalne iznose na temelju približne procjene dotičnih stvarnih neizravnih troškova u skladu s Financijskom uredbom i Uredbom (EZ, Euratom) br. 2342/2002.
5. Neprofitna javna tijela, srednjoškolske i visokoškolske ustanove, istraživačke organizacije i MSP-ovi koji ne mogu sa sigurnošću odrediti svoje stvarne neizravne troškove za dotično djelovanje, prilikom sudjelovanja u programima financiranja koji uključuju aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te demonstracijske aktivnosti, kako je navedeno u članku 32., mogu odabrati paušalni iznos u visini od 60 % ukupnih izravnih prihvatljivih troškova.
6. Svi paušalni iznosi određuju se u predlošku sporazuma o bespovratnim sredstvima.
Članak 32.
Gornje granice financiranja
1. Financijski doprinos Zajednice za aktivnosti istraživanja i tehnološkog razvoja može doseći najviše 50 % ukupnih prihvatljivih troškova.
Međutim, u slučaju neprofitnih javnih tijela, srednjoškolskih i visokoškolskih ustanova, istraživačkih organizacija i MSP-ova, može doseći najviše 75 % ukupnih prihvatljivih troškova.
2. Financijski doprinos Zajednice za demonstracijske aktivnosti može doseći najviše 50 % ukupnih prihvatljivih troškova.
3. Financijski doprinos Zajednice za aktivnosti u okviru radnji usklađivanja i potpore te radnji za osposobljavanje i profesionalni razvoj istraživača može doseći najviše 100 % ukupnih prihvatljivih troškova.
4. Financijski doprinos Zajednice za upravljačke aktivnosti, uključujući potvrde za financijska izvješća, te ostale aktivnosti koje nisu uključene u stavke 1., 2. i 3. može doseći najviše 100 % ukupnih prihvatljivih troškova.
Ostale aktivnosti iz prvog podstavka, među ostalim, uključuju osposobljavanje pri djelovanjima koja ne ulaze u opseg programa financiranja za osposobljavanje i profesionalni razvoj istraživača, usklađivanje, umrežavanje i širenje.
5. Za potrebe stavaka 1. do 4., kod određivanja financijskog doprinosa Zajednice uzimaju se u obzir prihvatljivi troškovi i prihodi.
6. Stavci 1. do 5. prema potrebi se primjenjuju na neizravna djelovanja ako se financiranje na temelju paušalnog iznosa koristi za cjelokupno neizravno djelovanje.
Članak 33.
Izvješćivanje i revizija prihvatljivih troškova
1. Komisiji se dostavljaju periodična izvješća o prihvatljivim troškovima, financijskim interesima od prethodnog financiranja i prihodima u vezi s dotičnim neizravnim djelovanjem i, prema potrebi, potvrda o financijskim izvješćima u skladu s Financijskom uredbom i Uredbom (EZ, Euratom) br. 2342/2002.
Svako se sufinanciranje dotičnog djelovanja prijavljuje i, prema potrebi, potvrđuje na kraju djelovanja.
2. Neovisno o Financijskoj uredbi i Uredbi (EZ, Euratom) br. 2342/2002, potvrda o financijskim izvješćima obvezna je jedino ako je ukupni iznos plaćanja tijekom provedbe i platna bilanca sudionika jednaka ili veća od 375 000 EUR za neizravno djelovanje.
Međutim, za neizravna djelovanja u trajanju od dvije godine ili kraće od sudionika se na kraju projekta zahtijeva predočenje najviše jedne potvrde o financijskim izvješćima.
Potvrde o financijskim izvješćima nisu potrebne za neizravna djelovanja koja se u potpunosti nadoknađuju paušalnim iznosima.
3. Za javna tijela, istraživačke organizacije te srednjoškolske i visokoškolske ustanove potvrdu o financijskim izvješćima iz stavka 1. može izdati ovlašteni javni službenik.
Članak 34.
Mreže izvrsnosti
1. U radnom programu predviđaju se oblici bespovratnih sredstava koji se koriste za mreže izvrsnosti.
2. Ako se financijski doprinos Zajednice za mreže izvrsnosti isplaćuje kao paušalni iznos, on se izračunava prema broju istraživača uključenih u mrežu izvrsnosti i trajanju djelovanja. Jedinična vrijednost za paušalne iznose je 23 500 EUR godišnje po istraživaču.
Komisija prilagođava navedeni iznos u skladu s Financijskom uredbom i Uredbom (EZ, Euratom) br. 2342/2002.
3. U radnom programu određuje se maksimalni broj sudionika i, prema potrebi, maksimalni broj istraživača koji se mogu koristiti kao osnova za izračun maksimalnog paušalnog iznosa. Prema potrebi, međutim, mogu sudjelovati i sudionici iznad maksimalnog broja za određivanje financijskog doprinosa.
4. Financijski doprinos isplaćuje se obročno.
Ti se periodični obroci isplaćuju u skladu s procjenom postupne provedbe zajedničkog programa aktivnosti mjerenjem integracije istraživačkih resursa i sposobnosti na temelju pokazatelja uspješnosti koji su dogovoreni s konzorcijem i određeni u sporazumu o bespovratnim sredstvima.
Pododjeljak 2.
Plaćanje, raspodjela, povrat i jamstva
Članak 35.
Plaćanje i raspodjela
1. Financijski doprinos Zajednice sudionicima se isplaćuje preko koordinatora bez nepotrebnog odlaganja.
2. Koordinator vodi evidenciju tako da je u svakom trenutku moguće odrediti koliko je dio sredstava Zajednice bio dodijeljen svakom sudioniku.
Koordinator o tome obavješćuje Komisiju na njezin zahtjev.
Članak 36.
Povrat
Komisija može donijeti odluku o povratu u skladu s Financijskom uredbom.
Članak 37.
Mehanizam izbjegavanja rizika
1. Financijska odgovornost svakog sudionika ograničuje se na njegov vlastiti dug podložno stavcima 2. do 5.
2. Za upravljanje rizikom povezanim s nepovratom dugova prema Zajednici Komisija je ustanovila i vodi Jamstveni fond za sudionike (dalje u tekstu „Fond”) u skladu s Prilogom.
Kamate ostvarene u okviru Fonda pridodaju se Fondu i služe isključivo za svrhe utvrđene u točki 3. Priloga ne dovodeći u pitanje njegovu točku 4.
3. Doprinos koji sudionik u neizravnom djelovanju daje Fondu u obliku bespovratnih sredstava ne smije prijeći 5 % financijskog doprinosa Zajednice prema sudioniku. Po završetku djelovanja sudioniku se preko koordinatora vraća iznos doprinosa Fondu podložno stavku 4.
4. Ako kamate ostvarene u okviru Fonda nisu dovoljne za pokriće iznosa dugovanja prema Zajednici, od iznosa koji se vraća sudioniku Komisija može oduzeti najviše jedan posto financijskog doprinosa Zajednice za sudionika.
5. Oduzimanje iz stavka 4. ne primjenjuje se na javna tijela, pravne subjekte čije sudjelovanje u neizravnom djelovanju jamči neka država članica ili pridružena zemlja te na srednjoškolske i visokoškolske ustanove.
6. Komisija provodi jedino ex ante provjeru financijske sposobnosti koordinatora i onih sudionika koji nisu navedeni u stavku 5., koji podnesu zahtjev za financijski doprinos Zajednice za neizravno djelovanje u visini iznad 500 000 EUR, osim u slučaju izvanrednih okolnosti kada na temelju već dostupnih informacija postoje opravdani razlozi za sumnju u financijsku sposobnost tih sudionika.
7. Jamstveni fond za sudionike smatra se dostatnim jamstvom u okviru Financijske uredbe. Od sudionika se ne može tražiti niti im se može nametnuti nikakvo dodatno jamstvo niti osiguranje.
POGLAVLJE III.
ŠIRENJE I UPORABA TE PRAVA PRISTUPA
ODJELJAK 1.
Novo znanje
Članak 38.
Posebna pravila za istraživanje energije fuzije
Primjena pravila određenih u ovome poglavlju ne dovodi u pitanje posebna pravila za aktivnosti iz tematskog područja „Istraživanje energije fuzije” iz poglavlja IV.
Pododjeljak 1.
Vlasništvo
Članak 39.
Vlasništvo novog znanja
1. Novo znanje koje je rezultat rada u okviru neizravnog djelovanja, osim znanja iz stavka 3., vlasništvo je sudionika koji provodi rad na temelju kojeg nastaje to novo znanje.
2. Ako su zaposlenici ili drugo osoblje koje radi za sudionika ovlašteni tražiti prava na novo znanje, sudionik osigurava da je moguće ostvarivati ta prava na način koji je u skladu s njegovim obvezama u okviru sporazuma o bespovratnim sredstvima.
3. Novo znanje u vlasništvu je Zajednice u sljedećim slučajevima:
(a)
radnje usklađivanja i potpore koje se sastoje od kupovine robe ili usluga podložno pravilima o javnoj nabavi iz Financijske uredbe;
(b)
radnje usklađivanja i potpore povezane s neovisnim stručnjacima.
Članak 40.
Zajedničko vlasništvo novog znanja
1. Ako je više sudionika zajednički izvodilo radove iz kojih se stvara novo znanje i kada nije moguće odrediti njihov pojedinačni udio u radu, to je novo znanje u njihovom zajedničkom vlasništvu.
Oni sklapaju sporazum o raspodjeli i uvjetima izvršavanja tog zajedničkog vlasništva u skladu s uvjetima iz sporazuma o bespovratnim sredstvima.
2. Ako takav sporazum o zajedničkom vlasništvu još nije sklopljen, svaki od zajedničkih vlasnika ima pravo dodijeliti neekskluzivne licence trećim stranama bez prava na podlicenciranje podložno sljedećim uvjetima:
(a)
ostali zajednički vlasnici moraju o tome biti prethodno obaviješteni;
(b)
ostalim zajedničkim vlasnicima mora se osigurati pravedna i razumna naknada.
3. Komisija na zahtjev daje upute o mogućim aspektima koji se trebaju uključiti u sporazum o zajedničkom vlasništvu.
Članak 41.
Prijenos novog znanja
1. Vlasnik novog znanja može prenijeti to znanje na bilo koji pravni subjekt podložno stavcima 2. do 5. ovog članka i članku 42.
2. Ako sudionik prenese vlasništvo novog znanja, on pravnom sljedniku prenosi i svoje obveze u vezi s tim novim znanjem, uključujući obvezu da ih dalje prenese na sve sljedeće pravne sljednike u skladu s sporazumom o bespovratnim sredstvima.
3. Ako sudionik, podložno svojim obvezama u vezi s povjerljivosti, mora prenijeti prava pristupa, o tome mora prethodno obavijestiti ostale sudionike u istom djelovanju, dostavljajući im dostatne informacije o novom vlasniku novog znanja kako bi mogli ostvarivati svoja prava pristupa sukladno sporazumu o bespovratnim sredstvima.
Međutim, na temelju pisanog sporazuma ostali se sudionici mogu odreći svojeg prava na pojedinačnu prethodnu obavijest u slučaju prijenosa vlasništva s jednog sudionika na točno određene treće strane.
4. Nakon obavijesti u skladu sa stavkom 3. prvim podstavkom bilo koji od ostalih sudionika može se usprotiviti prijenosu vlasništva na temelju činjenice da bi to moglo ugroziti njegova prava pristupa.
Ako neki od tih drugih sudionika dokaže da bi njegova prava mogla biti ugrožena, planirani prijenos se ne izvršava se dok se ne postigne dogovor između dotičnih sudionika.
5. Prema potrebi, u sporazumu o bespovratnim sredstvima može se predvidjeti obveza prethodnog obavješćivanja Komisije o svim planiranim prijenosima vlasništva ili svim planiranim davanjima licenci trećim stranama s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koja nije pridružena Okvirnom programu.
Članak 42.
Očuvanje europske konkurentnosti, obrambenih interesa država članica i etičkih načela
Komisija se može usprotiviti prijenosu vlasništva nad novim znanjem ili dodjeli licence u vezi s novim znanjem trećim stranama s poslovnim nastanom u trećoj zemlji koja nije pridružena Okvirnom programu ako smatra da to nije u skladu s interesima razvoja konkurentnosti europskoga gospodarstva, obrambenim interesima država članica u smislu članka 24. Ugovora ili etičkim načelima.
U takvim se slučajevima prijenos vlasništva ili dodjela licence ne izvršava, osim ako se Komisiju uvjeri da su poduzete prikladne zaštitne mjere.
Pododjeljak 2.
Zaštita, objavljivanje, širenje i uporaba
Članak 43.
Zaštita novog znanja
Ako se novo znanje može upotrijebiti u industrijske ili komercijalne svrhe, njegov vlasnik osigurava prikladnu i učinkovitu zaštitu tog znanja uzimajući u obzir vlastite zakonite interese te zakonite interese, posebno komercijalne interese, ostalih sudionika u dotičnom neizravnom djelovanju.
Ako se sudionik koji nije vlasnik novog znanja poziva na svoje zakonite interese, mora u svakom slučaju dokazati da bi pretrpio nerazmjerno veliku štetu.
Ako se novo znanje može upotrijebiti u industrijske ili komercijalne svrhe, a njegov ga vlasnik ne zaštiti i zajedno s pripadajućim obvezama iz članka 41. ne prenese na drugog sudionika, pridruženi subjekt s poslovnim nastanom u državi članici ili pridruženoj zemlji niti na bilo koju drugu treću stranu s poslovnim nastanom u državi članici ili pridruženoj zemlji, prije bilo kakve aktivnosti širenja mora se obavijestiti Komisija.
U takvim slučajevima, uz pristanak dotičnog sudionika, Komisija može preuzeti vlasništvo nad tim novim znanjem i donijeti mjere za njegovu prikladnu i učinkovitu zaštitu. Dotični sudionik može uskratiti pristanak samo ako može dokazati da bi njegovi zakoniti interesi pretrpjeli nerazmjerno veliku štetu.
Članak 44.
Izjava o financijskoj potpori Zajednice
Sve publikacije, patentne prijave podnesene od strane ili u ime sudionika, ili svi drugi oblici širenja povezani s novim znanjem sadržavaju izjavu, koja može uključivati i vizualna sredstva, da je dotično novo znanje nastalo uz pomoć financijske potpore Zajednice.
Izrazi iz te izjave utvrđuju se u sporazumu o bespovratnim sredstvima.
Članak 45.
Uporaba i širenje
1. Sudionici koriste novo znanje u svojem vlasništvu ili osiguravaju njegovu uporabu.
2. Svaki sudionik osigurava što brže širenje novog znanja u svom vlasništvu. U slučaju da to ne osigura, Komisija može širiti to novo znanje u skladu s člankom 12. Ugovora.
Sporazum o bespovratnim sredstvima može odrediti vremenske rokove u tom smislu.
3. Aktivnosti širenja su u skladu sa zaštitom prava intelektualnog vlasništva, obvezama u pogledu povjerljivosti i zakonitim interesima vlasnika novog znanja te obrambenim interesima država članica u smislu članka 24. Ugovora.
4. Prije bilo koje aktivnosti širenja sudionik o tome obavješćuje ostale zainteresirane sudionike.
Na temelju te obavijesti bilo koji od tih sudionika može uložiti prigovor ako smatra da bi njegovi zakoniti interesi u vezi s njegovim novim ili postojećim znanjem mogli pretrpjeti nerazmjerno veliku štetu. U takvim slučajevima aktivnost širenja ne provodi se osim ako se poduzmu prikladne mjere za zaštitu tih zakonitih interesa.
ODJELJAK 2.
Prava pristupa postojećem i novom znanju
Članak 46.
Obuhvaćeno postojeće znanje
Sudionici mogu u pisanom sporazumu definirati potrebno postojeće znanje za svrhe neizravnog djelovanja i, prema potrebi, isključiti određeno postojeće znanje.
Članak 47.
Načela
1. Svi zahtjevi za prava pristupa podnose se u pisanom obliku.
2. Osim ako je vlasnik novog ili postojećeg znanja dogovorio drukčije, prava pristupa ne dodjeljuju ovlasti za davanje podlicenci.
3. Ekskluzivne licence za novo ili postojeće znanje mogu se dodijeliti ako svi ostali sudionici pisanom izjavom potvrde da se odriču svojih prava pristupa.
4. Ne dovodeći u pitanje stavak 3., svakim sporazumom kojim se sudionicima ili trećim stranama daju prava pristupa novom ili postojećem znanju osigurava se očuvanje potencijalnih prava pristupa drugih sudionika.
5. Ne dovodeći u pitanje članke 48. i 49. i sporazum o bespovratnim sredstvima, sudionici u istom djelovanju u najkraćem se roku međusobno obavješćuju o svakom ograničavanju dodjele prava pristupa postojećem znanju ili o bilo kojim drugim ograničenjima koja bi mogla značajno utjecati na dodjelu prava pristupa.
6. Završetak njegovog sudjelovanja u neizravnom djelovanju ni na koji način ne utječe na obvezu sudionika da dodijeli prava pristupa ostalim sudionicima u istom djelovanju pod uvjetima koji su utvrđeni u sporazumu o bespovratnim sredstvima.
Članak 48.
Prava pristupa za provedbu neizravnih djelovanja
1. Prava pristupa novom znanju dodjeljuju se ostalim sudionicima u istom neizravnom djelovanju ako je to potrebno da bi se tim sudionicima omogućilo da obave svoj posao u okviru tog neizravnog djelovanja.
Takva se prava pristupa dodjeljuju bez plaćanja naknade.
2. Prava pristupa postojećem znanju dodjeljuju se ostalim sudionicima u istom neizravnom djelovanju ako je to potrebno da bi se tim sudionicima omogućilo da obave svoj posao u okviru tog neizravnog djelovanja, pod uvjetom da je dotični sudionik ovlašten za njihovu dodjelu.
Takva se prava pristupa dodjeljuju bez plaćanja naknade, osim ako su se svi sudionici prije pristupa sporazumu o bespovratnim sredstvima dogovorili drukčije.
Članak 49.
Prava pristupa za uporabu
1. Sudionici u istom neizravnom djelovanju imaju prava pristupa novom znanju ako je to potrebno za korištenje vlastitog novog znanja.
Podložno dogovoru, ta se prava pristupa dodjeljuju pod pravednim i razumnim uvjetima ili bez plaćanja naknade.
2. Sudionici u istom neizravnom djelovanju imaju prava pristupa postojećem znanju ako je to potrebno za korištenje vlastitog novog znanja, pod uvjetom da je dotični sudionik ovlašten za njihovu dodjelu.
Podložno dogovoru, ta se prava pristupa dodjeljuju pod pravednim i razumnim uvjetima ili bez plaćanja naknade.
3. Pridruženi subjekt s poslovnim nastanom u državi članici ili pridruženoj zemlji također ima prava pristupa novom ili postojećem znanju, kako je navedeno u stavcima 1. i 2., pod istim uvjetima kao i sudionik kojemu je pridružen, osim ako je u sporazumu o bespovratnim sredstvima ili konzorcijskom sporazumu predviđeno drukčije.
4. Prava pristupa iz stavaka 1., 2. i 3. mogu se zatražiti do godinu dana nakon nekog od sljedećih događaja:
(a)
završetka neizravnog djelovanja;
(b)
završetka sudjelovanja vlasnika dotičnog novog ili postojećeg znanja.
Međutim, dotični se sudionici mogu dogovoriti o drukčijim rokovima.
POGLAVLJE IV.
POSEBNA PRAVILA ZA SUDJELOVANJE U AKTIVNOSTIMA U TEMATSKOM PODRUČJU „ISTRAŽIVANJE ENERGIJE FUZIJE”
Članak 50.
Područje primjene
Pravila utvrđena u ovom poglavlju primjenjuju se na aktivnosti u tematskom području „Istraživanje energije fuzije”, kako je određeno u posebnom programu. U slučaju suprotnosti između pravila iz ovog poglavlja i pravila iz poglavlja II. i III., primjenjuju se pravila iz ovog poglavlja.
Članak 51.
Provedba istraživanja energije fuzije
Aktivnosti u tematskom području „Istraživanje energije fuzije” mogu se provesti na temelju postupaka i pravila za širenje i uporabu, određenih u sljedećim okvirima:
(a)
ugovorima o pridruživanju sklopljenima između Zajednice i država članica, pridruženih trećih zemalja ili pravnih subjekata iz država članica ili pridruženih trećih zemalja;
(b)
Europskom sporazumu za razvoj fuzije (EFDA) sklopljenom između Zajednice i organizacija u državama članicama i pridruženim zemljama ili organizacija koje djeluju u ime država članica i pridruženih zemalja;
(c)
Europskom zajedničkom poduzeću za međunarodni termonuklearni eksperimentalni reaktor (ITER) na temelju odredaba iz glave II. poglavlja 5. Ugovora;
(d)
međunarodnim sporazumima o suradnji s trećim zemljama ili bilo kojim pravnim subjektima koji se mogu uspostaviti takvim sporazumom, posebno u Sporazumu ITER i Sporazumu o širem pristupu;
(e)
svim drugim multilateralnim sporazumima sklopljenima između Zajednice i pridruženih organizacija, posebno u Sporazumu o pokretljivosti osoblja;
(f)
zajednički financiranim djelovanjima za promicanje i doprinos istraživanju energije fuzije s tijelima u državama članicama ili zemljama pridruženima Okvirnom programu, s kojima nije sklopljen ugovor o pridruživanju.
Članak 52.
Financijski doprinos Zajednice
1. Ugovori o pridruživanju iz članka 51. točke (a) i zajednički financirana djelovanja iz članka 51. točke (f) utvrđuju pravila o financijskom doprinosu Zajednice za dotične aktivnosti.
Godišnja stopa financijskog doprinosa Zajednice, utvrđena u ugovorima o pridruživanju, ne smije prijeći 20 % izdataka udruženja za aktivnosti navedene u njihovim godišnjim radnim programima tijekom cjelokupnog trajanja Sedmog okvirnog programa Zajednice i ovog Okvirnog programa.
2. Nakon savjetovanja sa savjetodavnim odborom za program fuzije iz članka 7. Odluke 2012/94/Euratom Komisija može financirati:
(a)
na temelju ugovora o pridruživanju po stopi koja ne prelazi 40 %: izdatke za posebne projekte suradnje između partnera, koje je savjetodavni odbor preporučio za prioritetnu potporu, a Komisija odobrila; prioritetna se potpora koncentrira na djelovanja važna za ITER/DEMO, osim za projekte koji već imaju prioritetni status u ranijim okvirnim programima;
(b)
djelovanja koja se provode u okviru Europskog sporazuma za razvoj fuzije, uključujući javne nabave, ili u okviru zajedničkog poduzeća iz članka 51. točke (c);
(c)
djelovanja koja se provode u okviru Sporazuma o pokretljivosti osoblja.
3. U slučaju projekata i djelovanja koji primaju financijski doprinos sukladno stavku 2. točkama (a) ili (b) svi pravni subjekti iz članka 51. točaka (a) i (b) imaju pravo sudjelovati u pokusima na dotičnoj opremi.
4. Financijski doprinos Zajednice za djelovanja koja se provode u okviru međunarodnog sporazuma o suradnji iz članka 51. točke (d) određuje se u skladu s uvjetima tog sporazuma ili ga određuje bilo koji pravni subjekt ustanovljen tim sporazumom. Svojim sudjelovanjem i financijskim doprinosom takvom sporazumu Zajednica može upravljati preko odgovarajućeg pravnog subjekta.
POGLAVLJE V.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 53.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2012.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2011.