KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 28. september 2010
om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater og frigivelse af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told
(2010/577/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 3. september 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse typer polyethylenterephthalat (»PET«) med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater (»de pågældende lande«). Den 1. juni 2010 indførte Kommissionen ved forordning (EU) nr. 472/2010 (3) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Iran og De Forenede Arabiske Emirater.
(2)
Proceduren blev indledt, efter at Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af Unionens samlede produktion af visse typer polyethylenterephthalat, den 20. juli 2009 havde indgivet en klage.
(3)
Som anført i betragtning 11 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
(4)
I den sideløbende antisubsidieprocedure indførte Kommissionen ved forordning (EU) nr. 473/2010 (4) en midlertidig udligningstold på importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Iran og De Forenede Arabiske Emirater.
2. Efterfølgende procedure
(5)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»foreløbig fremlæggelse af oplysninger«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt.
(6)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(7)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale afslutning af proceduren og frigivelse af de beløb, for hvilke der var stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»endelig fremlæggelse«). De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.
(8)
Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og konklusionerne blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
3. Parter, som er berørt af proceduren
(9)
Nogle af de interesserede parter hævdede, at stikprøven af EU-producenter ikke var repræsentativ, at den var uensartet, og at skadesanalysen derfor var mangelfuld. Det blev bl.a. gjort gældende, at det ikke var nødvendigt med en stikprøve, da antallet af producenter var begrænset. Det blev endvidere hævdet, at man ved »kunstigt« at opdele koncerner i individuelle juridiske enheder udelukkede nogle af de førende virksomheder på markedet (Artenius, M&G Polimeri), og at metoden til stikprøveudvælgelse var inkonsekvent, da stikprøven også omfattede to koncerner. Det blev også hævdet, at stikprøven ikke var repræsentativ, fordi den ikke omfattede nogen producent, der sælger tilstrækkelige mængder til en forretningsmæssigt forbundet PET-forarbejdningsvirksomhed. Institutionerne kunne derfor angiveligt ikke vurdere EU-erhvervsgrenens reelle forsyningskapacitet og tog ikke hensyn til interessekonflikterne i EU-erhvervsgrenen. Desuden blev det påstået, at repræsentativiteten faldt til 28 % af Unionens produktion, fordi en enkelt virksomhed, der ikke havde afgivet alle de nødvendige oplysninger, ikke indgik i stikprøven. De samme parter hævdede, at stikprøven ikke var statistisk gyldig.
(10)
Hvad angår påstanden om, at det ikke var nødvendigt at anvende en stikprøve, da antallet af producenter var begrænset, gøres der opmærksom på, at 14 EU-producenter fra otte koncerner gav sig til kende i forbindelse med stikprøveundersøgelsen. I betragtning af det objektivt store antal samarbejdsvillige EU-producenter, nemlig 14, blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtaget en stikprøve på grundlag af den største repræsentative salgsmængde, som med rimelighed kunne undersøges i den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af fem individuelle virksomheder (på seks produktionssteder).
(11)
Hvad angår den første påstand vedrørende stikprøvens repræsentativitet, skal det bemærkes, at institutionerne kan lade individuelle virksomheder, som tilhører en koncern, indgå i stikprøven, forudsat at de er repræsentative og fører separate regnskaber. Hvis man skulle have undersøgt samtlige 14 EU-producenter fra de otte koncerner, ville man ikke have kunnet afslutte undersøgelsen rettidigt. At der i stikprøven indgår to koncerner, er imidlertid ikke i strid med den i dette tilfælde anvendte stikprøvemetode, nemlig den største repræsentative mængde solgt til kunder i EU.
(12)
For så vidt angår Indorama havde denne koncern to forskellige produktionsanlæg i UP - ét i Nederlandene og ét i Det Forenede Kongerige. Medtagelsen af denne koncern i stikprøven er i overensstemmelse med den anvendte stikprøvemetode, da de pågældende anlæg udgjorde en enkelt enhed i juridisk og regnskabsmæssig henseende. For så vidt angår Equipolymers, som havde to separate enheder, der producerede PET i UP (én i Italien og én i Tyskland), indberettede virksomheden konsoliderede regnskaber for de to produktionssteder. Da de konsoliderede regnskaber kunne kontrolleres i forbindelse med et enkelt besøg på virksomhedens hovedsæde, blev det besluttet at acceptere den konsoliderede indberetning og behandle Equipolymers' PET-producerende virksomheder som en enkelt enhed med henblik på denne procedure. Med hensyn til påstanden om, at Artenius og M&G Polimeri skulle indgå i stikprøven, fordi de var førende virksomheder på markedet, henvises der til, at ingen af deres individuelle enheder tilhørte de virksomheder, der sælger de største mængder til kunder i EU.
(13)
Hvad angår påstanden om, at stikprøven ikke var repræsentativ, fordi den ikke omfattede en producent, der hovedsagelig producerer til eget forbrug, skal det bemærkes, at forsyningskapaciteten kan undersøges som led i analysen af Unionens interesser, hvis der fremsættes krav herom, og med henblik herpå kan det bundne forbrug trækkes fra den producerede mængde. Det er derfor ikke nødvendigt at medtage en sådan producent i stikprøven for at kunne undersøge visse skadesfaktorer. Herudover kan eventuelle modstridende interesser, der udspringer af, at en virksomhed er både produktions- og forarbejdningsvirksomhed i EU, også vurderes som led i analysen af Unionens interesser. En virksomheds stilling som produktions- og forarbejdningsvirksomhed i EU er ikke relevant for EU-erhvervsgrenens resultater, når salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i EU anvendes som benchmark. Påstanden afvises derfor.
(14)
Hvad angår påstanden om stikprøvens generelle repræsentativitet, påpeges det endnu engang, at indskrænkningen af stikprøven til fire virksomheder reducerede repræsentativiteten fra 65 % til 47 % af alle samarbejdsvillige producenters salg. De samme fire virksomheder tegnede sig for 52 % af Unionens produktion. Dette betragtes som en repræsentativ stikprøve af EU-producenter med hensyn til salg til uafhængige kunder i EU.
(15)
Hvad angår påstanden om, at den udtagne stikprøve ikke var statistisk gyldig, skal det bemærkes, at det klart fremgår af grundforordningens artikel 17, stk. 1, at der i stedet for en »statistisk gyldig« stikprøve kan anvendes en stikprøve baseret på den største repræsentative salgsmængde, som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed.
(16)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende konklusionerne, bekræftes betragtning 3-10 i forordningen om midlertidig told.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(17)
Det påpeges, at den pågældende vare i betragtning 12 i forordningen om midlertidig told er defineret som polyethylenterephthalat med et viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5 med oprindelse i de pågældende lande, for øjeblikket henhørende under KN-kode 3907 60 20.
(18)
I betragtning 14 i forordningen om midlertidig told anførtes det desuden, at undersøgelsen havde vist, at PET, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, og PET, der produceres og sælges på hjemmemarkederne i de pågældende lande og eksporteres til Unionen, var samme vare.
(19)
Da den undersøgte vare blev anset for at være en homogen vare, blev den ikke yderligere opdelt i underkategorier med henblik på beregning af dumping- og skadesmargener.
(20)
En enkelt eksporterende producent gjorde gældende, at PET burde opdeles i forskellige varetyper afhængigt af deres forskellige viskositetsindeks, da indekset er afgørende for bestemmelsen af de forskellige anvendelsesmuligheder for den producerede type PET. Dette krav blev fundet acceptabelt, og metoden til beregning af dumping- og skadesmargener blev tilpasset i overensstemmelse hermed.
C. DUMPING
(21)
Som nævnt i betragtning 20 blev metoden til beregning af dumpingmargen tilpasset, og dumpingmargenen for hvert af de pågældende lande beregnes nu særskilt for hver varetype.
1. Iran
1.1. Normal værdi
(22)
Da der ikke er modtaget andre bemærkninger end dem, der er nævnt i betragtning 20 og 21, bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 16-18 i forordningen om midlertidig told.
1.2. Eksportpris
(23)
Da der ikke er modtaget andre bemærkninger end dem, der er nævnt i betragtning 20 og 21, bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 19 i forordningen om midlertidig told.
1.3. Sammenligning
(24)
I betragtning 23 i forordningen om midlertidig told blev det fremført, at den iranske eksportør ikke kunne kvantificere de påståede følgevirkninger af sanktionerne mod Iran ved hjælp af dokumentation. I sine bemærkninger til forordningen om midlertidig told fremførte virksomheden, at det var undersøgelsesmyndighedens og ikke eksportørens opgave at sikre en rimelig sammenligning. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k), kan der imidlertid foretages en justering for forskelle i andre faktorer, hvis det påvises, at de påvirker sammenligneligheden af priser, især at kunder konsekvent betaler andre priser på hjemmemarkedet på grund af forskelle i disse faktorer. Eftersom den eksporterende producent skal påvise, at der findes andre faktorer, afvises påstanden, og metoden beskrevet i betragtning 20-23 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
1.4. Dumpingmargen
(25)
Da der ikke er modtaget andre bemærkninger end dem, der er nævnt i betragtning 20 og 21, bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 24 og 25 i forordningen om midlertidig told.
(26)
Den endelige dumpingmargen for Iran, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til 26,8 %.
2. Pakistan
2.1. Normal værdi
(27)
Da der ikke er modtaget andre bemærkninger end dem, der er nævnt i betragtning 20 og 21, bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 27-29 i forordningen om midlertidig told.
2.2. Eksportpris
(28)
Da der ikke er modtaget andre bemærkninger end dem, der er nævnt i betragtning 20 og 21, bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 30 i forordningen om midlertidig told.
2.3. Sammenligning
(29)
Da der ikke er modtaget andre bemærkninger end dem, der er nævnt i betragtning 20 og 21, bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 31 og 32 i forordningen om midlertidig told.
2.4. Dumpingmargen
(30)
Da der ikke er modtaget andre bemærkninger end dem, der er nævnt i betragtning 20 og 21, bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 33 i forordningen om midlertidig told.
(31)
Den endelige dumpingmargen for den eneste pakistanske eksporterende producent, Novatex Limited, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, er fastsat til 0,6 %, dvs. under bagatelgrænsen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3.
(32)
Da der ikke findes andre producenter af den pågældende vare i Pakistan, bør der ikke indføres endelige foranstaltninger.
3. De Forenede Arabiske Emirater
3.1. Normal værdi
(33)
Efter den i betragtning 20 og 21 beskrevne ændring af metoden, ændredes resultaterne af undersøgelsen vedrørende de normale handelsbetingelser, som beskrevet i betragtning 37 og 38 i forordningen om midlertidig told, for visse varetyper. I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi således baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som det vejede gennemsnit af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg af alene den varetype.
(34)
I tilfælde, hvor der ikke var noget fortjenstgivende salg af en bestemt varetype, fandt Kommissionen, at denne varetype solgtes i utilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen kunne give et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.
(35)
Hvis hjemmemarkedspriserne for en bestemt varetype solgt af de eksporterende producenter ikke kunne anvendes til at fastsætte den normale værdi, måtte den beregnes, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(36)
I forbindelse med beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, bygger salgs-, general- og administrationsomkostninger og fortjeneste på de faktiske beløb, som påløber hos den eksporterende producent, som undersøgelsen vedrører, i forbindelse med produktion og salg i normal handel af samme vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6.
3.2. Eksportpris
(37)
Da der ikke er modtaget andre bemærkninger end dem, der er nævnt i betragtning 20 og 21, bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 39 i forordningen om midlertidig told.
3.3. Sammenligning
(38)
Da der ikke er modtaget andre bemærkninger end dem, der er nævnt i betragtning 20 og 21, bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 40 og 41 i forordningen om midlertidig told.
3.4. Dumpingmargen
(39)
Da der ikke er modtaget andre bemærkninger end dem, der er nævnt i betragtning 20 og 21, bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 42 i forordningen om midlertidig told.
(40)
Den endelige dumpingmargen for den eneste eksporterende producent i De Forenede Arabiske Emirater, JBF RAK LLC, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, er fastsat til 0,6 %, dvs. under bagatelgrænsen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3.
(41)
Da der ikke er andre producenter af den pågældende vare i De Forenede Arabiske Emirater, bør der ikke indføres endelige foranstaltninger.
D. SKADE
1. EU-produktionen, EU-erhvervsgrenen og EU-forbruget
(42)
Der er ikke modtaget bemærkninger vedrørende EU-produktionen, EU-erhvervsgrenen og EU-forbruget. Hermed bekræftes betragtning 45-50 i forordningen om midlertidig told.
2. Import fra de pågældende lande
2.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import
(43)
Det skal gentages, at det i betragtning 52 i forordningen om midlertidig told blev konstateret, at dumpingmargenen for Pakistan var under bagatelgrænsen, hvorfor virkningerne af denne import ikke kunne vurderes sammen med den konstaterede dumpingimport fra Iran og De Forende Arabiske Emirater.
(44)
Da den videre undersøgelse viste, at dumpingmargenen for De Forenede Arabiske Emirater ligeledes er under bagatelgrænsen, anses det, at virkningerne af denne import ikke kan vurderes sammen med dumpingimporten fra Iran. Derfor foretages der ingen kumulativ vurdering af importen.
2.2. Den pågældende imports mængde
(45)
Mængdemæssigt lå dumpingimporten af den pågældende vare til EU på et relativt lavt niveau i 2006, hvorefter den steg gradvist frem til UP og nåede op på 55 500 ton i UP. Nærmere bestemt mere end fordobledes importen fra Iran mellem 2006 og 2007 for herefter at stige yderligere med over 100 procentpoint i 2008 sammenholdt med 2007 og med yderligere næsten 130 procentpoint mellem 2008 og UP.
Tabel 1
2006
2007
2008
UP
Dumpingimportmængde fra Iran (ton)
11 752
26 624
40 101
55 500
Indeks (2006 = 100)
100
227
341
472
Markedsandelen for dumpingimporten fra Iran
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Kilde: Eurostat.
2.3. Den pågældende imports markedsandel
(46)
Markedsandelen for dumpingimporten fra Iran var på 0,4 % i 2006 og voksede støt med 1,5 procentpoint i den betragtede periode. Mere specifikt steg den med 0,5 procentpoint mellem 2006 og 2007, med yderligere 0,5 procentpoint mellem 2007 og 2008 og med 0,5 procentpoint mellem 2008 og UP. I løbet af UP var markedsandelen for dumpingimporten fra Iran på 1,9 %.
2.4. Priser
i) Prisudvikling
(47)
Den gennemsnitlige importpris faldt med 11 % i den betragtede periode, og det mest markante fald indtraf mellem 2008 og UP. Mere specifikt forblev gennemsnitsprisen stabil i 2007 og faldt med 2 procentpoint 2008, hvorefter den faldt med yderligere 9 procentpoint i UP.
Tabel 2
2006
2007
2008
UP
Pris på importen fra Iran (EUR/ton)
1 033
1 034
1 008
920
Indeks
100
100
98
89
Kilde: Eurostat.
ii) Prisunderbud
(48)
Efter den foreløbige fremlæggelse bemærkede den iranske eksportør, at dens skadesmargen var overvurderet, eftersom den fastsatte vejede gennemsnitlige enhedssalgspris var undervurderet, fordi beløbet til justering for forskelle i handelsled ikke var beregnet korrekt. Der blev dog ikke foreslået nogen alternativ kvantificering af justeringen for forskelle i handelsled. Den foreløbige beregning af forskelle i handelsled beregnes på basis af et fast beløb pr. ton, nemlig den provision, som den samarbejdsvillige importagent forlangte, svarende til ca. 1 % af den gennemsnitlige cif-pris. Der foreligger ikke andre oplysninger til brug for en sådan justering, og påstanden blev derfor afvist. Den samme part påstod også, at den for omkostninger efter import fastsatte sats på 2 % forekom undervurderet. I den forbindelse skal det endnu engang påpeges, at ingen importører samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse, og at det derfor ikke var muligt at verificere de faktiske omkostninger efter import. Da der ikke forelå andre oplysninger, gjorde man brug af den i forbindelse med tidligere procedurer anvendte sats.
(49)
Det bekræftes derfor endeligt, at EU-erhvervsgrenens priser blev underbudt med 3,2 % ved salg i Unionen af dumpingvarer med oprindelse i Iran.
3. EU-erhvervsgrenens situation
(50)
Nogle af de interesserede parter hævdede, at der ikke var forvoldt nogen skade, da stikprøven var forkert udtaget og resultaterne derfor ikke kunne ekstrapoleres til hele EU-erhvervsgrenen. Det blev eksempelvis påstået, at eftersom en enkelt virksomhed (der ikke indgik i stikprøven) havde oplyst, at den udnyttede sin kapacitet mere end 100 %, kunne der tydeligvis ikke være tale om skade. Det bemærkes, at den oplysning, der her henvises til, er taget fra den pågældende virksomheds indberetning til børsmyndighederne, og at den ikke er verificeret. Den stemmer i øvrigt ikke overens med de oplysninger, der foreligger i nærværende sag. Desuden kan en enkelt EU-producents kapacitetsudnyttelse under ingen omstændigheder ændre ved konklusionerne om skade vedrørende næsten alle andre skadesindikatorer for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, og de øvrige EU-producenter.
(51)
Da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes betragtning 63-82 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. Konklusion om skade
(52)
Da der ikke er fremsat nogen specifikke bemærkninger, bekræftes konklusionen om skade i betragtning 83-85 i forordningen om midlertidig told.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Virkninger af dumpingimporten
(53)
Stigningen i mængden af dumpingimport fra Iran, som næsten femdobledes mellem 2006 og UP, og forøgelsen af den tilsvarende markedsandel på EU-markedet, nemlig med omkring 1,5 procentpoint, og det konstaterede underbud (3,2 % i UP) faldt overvejende sammen med forværringen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Derfor kan det konkluderes, at dumpingimporten fra Iran havde indvirkning på den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(54)
Det er vigtigt at understrege, at det i den sideløbende antisubsidieprocedure blev konstateret, at den samlede subsidierede import fra Pakistan, De Forenede Arabiske Emirater og Iran forvolder EU-erhvervsgrenen skade.
(55)
Som følge af det betydelige omfang af importen fra Korea og Pakistan og de lave priser på denne import bekræftes det dog også, som nævnt i betragtning 94 og 96 i forordningen om midlertidig told, at denne import i et vist omfang bidrog til den skade, der var blevet påført EU-erhvervsgrenen.
(56)
I forbindelse med denne procedure underbød den betydelige import fra De Forenede Arabiske Emirater (ca. 150 000 ton) desuden EU-erhvervsgrenens priser.
(57)
Samtidig tegnede den iranske import sig for en markedsandel på under 1 % i 2006 og i 2007, og i UP var den på ca. 2 %, svarende til 55 000 ton.
(58)
Det skal også bemærkes, at det underbud, der konstateredes for den iranske producent, var lavere end for ikke-dumpet import fra De Forenede Arabiske Emirater.
2. Konklusion om årsagssammenhæng
(59)
Det kan konkluderes, at selv om ovennævnte analyse viste, at dumpingimport med oprindelse i Iran har haft negative følgevirkninger for EU-erhvervsgrenens situation, var disse følgevirkninger isoleret set ikke væsentlige, som fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. AFSLUTNING AF PROCEDUREN
(60)
Undersøgelsen har vist, at den pågældende vare, importeret fra Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater, ikke blev solgt til dumpingpriser. Følgelig afsluttes proceduren vedrørende Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater, uden at der er blevet indført foranstaltninger.
(61)
Undersøgelsen har vist, at den pågældende vare blev importeret fra Iran til dumpingpriser, hvilket i et vist omfang bidrog til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.
(62)
Som nævnt i betragtning 59 blev det imidlertid konstateret, at de negative følgevirkninger, som importen fra Iran har haft for EU-erhvervsgrenens situation, ikke var væsentlige.
(63)
Ud fra ovenstående, og eftersom der ikke er lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten med oprindelse i Iran, konkluderes det, at proceduren bør afsluttes uden indførelse af foranstaltninger, også vedrørende Iran.
(64)
De beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 472/2010, frigives -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Antidumpingproceduren vedrørende importen af polyethylenterephthalat med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5, som henhører under KN-kode 3907 60 20 og med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater, afsluttes hermed.
Artikel 2
Forordning (EU) nr. 472/2010 ophæves. Beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, der blev indført ved forordning (EU) nr. 472/2010 på importen af polyethylenterephthalat med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3907 60 20 og med oprindelse i Iran og De Forenede Arabiske Emirater, frigives.
Artikel 3
Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 28. september 2010.
32010D0577
L 254/40
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
ODLUKA KOMISIJE
od 28. rujna 2010.
o obustavi antidampinškog postupka za uvoz polietilen tereftalata podrijetlom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata i otpuštanju iznosa koji su osigurani putem uvedenih privremenih carina
(2010/577/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Privremene mjere
(1)
Komisija je najavila 3. rujna 2009., u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (2), pokretanje antidampinškog postupka s obzirom na uvoze u Uniju polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata (dotične zemlje). Komisija je 1. lipnja 2010. Uredbom (EZ) br. 472/2010 (3) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz polietilen tereftalata podrijetlom iz Irana i Ujedinjenih Arapskih Emirata.
(2)
Postupak je pokrenut nakon zahtjeva kojeg je 20. srpnja 2009. podnio Europski odbor za plastiku od polietilen tereftalata (podnositelj zahtjeva) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski dio, u ovom slučaju više od 50 % ukupne proizvodnje polietilen tereftalata u Uniji.
(3)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11. Privremene uredbe, ispitni postupak za utvrđivanje dampinga i štete obuhvaćao je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja koja se odnose na ocjenjivanje štete obuhvaćalo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
(4)
U paralelnom antisubvencijskom postupku Komisija je Uredbom (EU) br. 473/2010 (4) uvela privremenu kompenzacijsku pristojbu na uvoz polietilen tereftalata podrijetlom iz Irana i Ujedinjenih Arapskih Emirata.
2. Kasniji postupak
(5)
Nakon objave osnovnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno o uvođenju privremenih antidampinških mjera (privremena objava), nekoliko je zainteresiranih stranaka dostavilo pisane podneske u kojima su objavili svoja stajališta o privremenim nalazima. Strankama koje su tražile da budu saslušane to je omogućeno.
(6)
Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve informacije koje je smatrala potrebnima za konačne nalaze. Razmotrene su usmene i pisane primjedbe zainteresiranih stranaka koje su dostavljene nakon privremene objave, a konačni su nalazi, sukladno tim primjedbama, bili odgovarajuće izmijenjeni.
(7)
Sve su stranke obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti obustavljanje postupka i otpuštanje iznosa koji su osigurani putem uvedenih privremenih carina (konačna objava). Odobreno im je i razdoblje tijekom kojega su mogle podnijeti prigovor slijedom ove objave.
(8)
Razmotrene su usmene i pisane primjedbe zainteresiranih stranaka, a nalazi su, sukladno tim primjedbama, bili odgovarajuće izmijenjeni.
3. Dotične stranke u postupku
(9)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da uzorak proizvođača EU-a nije bio reprezentativan i konzistentan i da je stoga analiza štete manjkava. Tvrdilo se posebno da uzorak nije bio neophodan budući da broj proizvođača nije bio velik. Usto tvrdilo se da, „umjetnim” dijeljenjem grupacija trgovačkog društva u pojedinačne pravne subjekte, uzorak ne bi sadržavao neke od tržišnih lidera (Artenius, M&G Polimeri) i da je metodologija za odabir uzorka nekonzistentna jer je uzorak obuhvaćao dvije grupacije trgovačkih društava. Tvrdilo se i da uzorak nije bio reprezentativan budući da nije sadržavao nijednog proizvođača koji je prodavao povezanom prerađivaču PET-a u dovoljnim količinama. Slijedom toga institucije nisu mogle navodno ocijeniti stvarnu sposobnost opskrbe industrije Unije i nisu uzele u obzir sukob interesa industrije Unije. Nadalje, kako je jedno trgovačko društvo koje nije dostavilo potrebne informacije bilo isključeno iz uzorka, reprezentativnost je navodno pala na 28 % proizvodnje EU-a. Iste su stranke tvrdile da odabrani uzorak nije bio statistički valjan.
(10)
S obzirom na argument da uzorak nije bio potreban budući da broj proizvođača nije bio velik, ponavlja se da je istupilo 14 proizvođača Unije koji su dio osam grupacija trgovačkih društava. S obzirom na objektivno velik broj proizvođača EU-a koji su surađivali, tj. 14, primijenjen je uzorak u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaja koji bi mogao biti realno ispitan u raspoloživom vremenskom okviru. Odabrani uzorak sastojao se od pet pojedinačnih trgovačkih društava (sa šest proizvodnih pogona).
(11)
S obzirom na prvu tvrdnju o reprezentativnosti uzorka potrebno je navesti da institucije mogu uključiti pojedinačna trgovačka društva koje su dio grupacije trgovačkih društava u uzorak u onom obujmu u kojem su ona reprezentativna i imaju odvojene financijske račune. Da se ispitalo svih 14 proizvođača EU-a koji pripadaju u osam grupa trgovačkih društava, ispitni postupak ne bi bio završio na vrijeme. Međutim činjenica da su dvije grupacije trgovačkih društava bile uključene u uzorak u skladu je s metodologijom uzorkovanja koja je primijenjena u ovom slučaju, tj. najveći reprezentativni obujam prodaje kupcima EU-a.
(12)
Što se tiče Indorame, ova je grupacija imala dva različita proizvodna pogona tijekom RIP-a - jedan u Nizozemskoj i drugi u UK-u. Uključivanje ove grupacije u uzorak u skladu je s primijenjenom metodologijom uzorkovanja budući da ti pogoni čine jedan subjekt kako s pravnog tako i s financijskog aspekta. Što se tiče Equipolymersa koji je imao dva zasebna subjekta za proizvodnju PET-a tijekom RIP-a (jedan u Italiji i drugi u Njemačkoj), trgovačko je društvo izvijestilo o konsolidiranim iznosima za obje lokacije. Kako su provjere tih konsolidiranih iznosa bile moguće tijekom jedne posjete sjedištu trgovačkog društva, odlučeno je prihvatiti ovaj konsolidirani izvještaj i tretirati Equipolymers PET proizvodna trgovačka društva kao jedan subjekt za potrebe ovog postupka. Što se tiče zahtjeva da Artenius i M&G Polimeri budu uključene u uzorak jer su bili tržišni lideri, napominje se da niti jedan od njihovih pojedinačnih subjekata nije pripadao trgovačkim društvima s najvećim obujmom prodaja kupcima EU-a.
(13)
Što se tiče tvrdnje da uzorak nije bio reprezentativan jer nije uključivao jednog proizvođača koji uglavnom proizvodi za unutarnju potrošnju, potrebno je napomenuti da se sposobnost opskrbe može ispitati u okviru analize interesa Unije ako je takav zahtjev podnesen i s tim ciljem vlastita potrošnja može biti odbijena od obujma proizvodnje. Stoga nije potrebno takvog proizvođača uključiti u uzorak za ispitivanje određenih čimbenika štete. Isto tako svaki dupli interes koji je rezultat pozicije trgovačkog društva kao proizvođača EU-a i prerađivača u isto vrijeme može se ocijeniti u analizi interesa Unije. Položaj trgovačkog društva kao proizvođača EU-a i prerađivača nije povezan s proizvodnjom industrije Unije gdje su prodaje nepovezanim kupcima u EU-u uzete kao mjerilo. Ovaj argument je stoga odbijen.
(14)
Što se tiče zahtjeva u vezi opće reprezentativnosti uzorka ponavlja se da smanjenje uzorka na četiri trgovačka društva snizilo reprezentativnost s 65 % na 47 % prodaja svih proizvođača koji su surađivali u ispitnom postupku. Na ova četiri trgovačka društva otpada 52 % proizvodnje Unije. To se smatra reprezentativnim uzorkom proizvođača EU-a u smislu prodaja neovisnim kupcima u EU-u.
(15)
Što se tiče tvrdnje da odabrani uzorak nije bio statistički valjan napominje se da članak 17. stavak 1. Osnovne uredbe jasno dopušta da se uzorak temelji na najvećem reprezentativnom obujmu prodaja koje se mogu razumno ispitati u raspoloživom vremena kao alternativa za „statistički valjani” uzorak.
(16)
U nedostatku drugih primjedaba, ovime se potvrđuju uvodne izjave 3. do 10. Privremene uredbe.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(17)
Podsjeća se da je u uvodnoj izjavi 12. Privremene uredbe dotični proizvod definiran kao polietilen tereftalat s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema ISO normi 1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 3907 60 20 podrijetlom iz dotičnih zemalja.
(18)
Nadalje, u uvodnoj izjavi 14. Privremene uredbe navedeno je da je ispitni postupak pokazao da je PET koji je industrija Unije proizvodila i prodavala u Uniji i PET proizveden i prodavan na domaćem tržištu dotičnih zemalja i izvezen u Uniju istovjetni proizvodi.
(19)
Kako se proizvod iz ispitnog postupka smatrao homogenim proizvodom, nije se dalje dijelio na različite vrste proizvoda radi izračuna dampinga i marže štete.
(20)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je PET potrebno podijeliti u različite vrste proizvoda prema njihovim različitim viskoznim brojevima budući da je viskozni broj ključan za određivanje različitih primjena proizvedenih vrsta PET-a. Smatralo se da zahtjev treba prihvatiti i metodologija izračuna dampinga i marže štete je sukladno tome prilagođena.
C. DAMPING
(21)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 20. metodologija izračuna dampinške marže prilagođena je i sada se dampinška marža za svaku dotičnu zemlju računa za svaku vrstu proizvoda zasebno.
1. Iran
1.1. Uobičajena vrijednost
(22)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama 16. do 18. Privremene uredbe.
1.2. Izvozna cijena
(23)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnoj izjavi 19. Privremene uredbe.
1.3. Usporedba
(24)
U uvodnoj izjavi 23. Privremene uredbe navedeno je da iranski izvoznik nije mogao odrediti navodni utjecaj sankcija protiv Irana tako da bi ih mogao potkrijepiti dokazima. U njegovim komentarima na privremenu Uredbu, trgovačko društvo tvrdilo je da bi ispitna nadležna tijela trebala osigurati pravednu usporedbu, a ne izvoznik. Međutim, u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (k) Osnovne uredbe, prilagodba se može provesti za razlike u drugim čimbenicima, ako se dokaže da oni utječu na usporedivost cijene, a posebno da potrošači stalno plaćaju različite cijene na domaćem tržištu radi razlika u tim čimbenicima. Budući da proizvođač izvoznik treba dokazati postojanje bilo kojeg drugog čimbenika, ovaj je zahtjev odbijen, a potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama od 20. do 23. Privremene uredbe.
1.4. Dampinška marža
(25)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama 24. do 25. Privremene uredbe.
(26)
Konačna dampinška marža za Iran, izražena kao postotak cijene Cif na granici Unije, neocarinjeno, je 26,8 %.
2. Pakistan
2.1. Uobičajena vrijednost
(27)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama 27. do 29. Privremene uredbe.
2.2. Izvozna cijena
(28)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnoj izjavi 30. Privremene uredbe.
2.3. Usporedba
(29)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama 31. do 32. Privremene uredbe.
2.4. Dampinška marža
(30)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnoj izjavi 33. Privremene uredbe.
(31)
Konačna dampinška marža za jedinog pakistanskog proizvođača izvoznika, Novatex Limited, izražena kao postotak cijene Cif na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 0,6 %, tj. ispod de minimis u smislu članka 9. stavka 3. Osnovne uredbe.
(32)
Kako u Pakistanu nema drugih proizvođača dotičnog proizvoda nije potrebno uvoditi konačne mjere.
3. Ujedinjeni Arapski Emirati
3.1. Uobičajena vrijednost
(33)
Slijedom izmijenjene metodologije koja je objašnjena u uvodnim izjavama 20. i 21., rezultati testa uobičajenog toka trgovine opisani u uvodnim izjavama 37. i 38. Privremene uredbe izmijenili su se u odnosu na neke vrste proizvoda. Prema tome, ako obujam profitabilnih prodaja jedne vrste proizvoda predstavlja 80 % ili manje od ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda ili ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda ispod cijene proizvodnje, uobičajena se vrijednost temelji na stvarnoj domaćoj cijeni izračunanoj kao ponderirane prosječne profitabilne prodaje samo te vrste proizvoda.
(34)
Ako nema profitabilnih prodaja neke vrste proizvoda smatra se da je ta vrsta proizvoda prodana u nedovoljnim količinama da bi domaća cijena predstavljala odgovarajuću osnovu za uspostavu uobičajene vrijednosti.
(35)
Kadgod se za uspostavu uobičajene vrijednosti ne mogu koristiti domaće cijene određene vrste proizvoda koju prodaju proizvođači izvoznici uobičajena vrijednost se izračunava u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(36)
Kod izračuna uobičajene cijene prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe, iznosi za prodaju, opće i administrativne troškove i za dobit temeljene su, u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe, na stvarnim podacima koji se odnose na proizvodnju i prodaje u uobičajenom toku trgovine istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika iz ispitnog postupka.
3.2. Izvozna cijena
(37)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnoj izjavi 39. Privremene uredbe.
3.3. Usporedba
(38)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama 40. do 41. Privremene uredbe.
3.4. Dampinška marža
(39)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnoj izjavi 42. Privremene uredbe.
(40)
Konačna dampinška marža za jedinog proizvođača izvoznika iz UAE, JBF RAK LLC, izražena kao postotak cijene Cif na granici Unije, neocarinjeno iznosi 0,6 %, tj. ispod de minimis u smislu članka 9. stavka 3. Osnovne uredbe.
(41)
Kako u UAE nema drugih proizvođača dotičnog proizvoda nije potrebno uvoditi konačne mjere.
D. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije, industrija Unije i potrošnja Unije
(42)
U vezi proizvodnje Unije, industrije Unije i proizvodnje Unije nisu primljene primjedbe. Prema tome, nalazi iz uvodnih izjava 45. do 50. Privremene uredbe potvrđuju se.
2. Uvozi iz dotičnih zemalja
2.1. Kumulativna ocjena učinaka dotičnih uvoza
(43)
Ponavlja se da se smatralo, u uvodnoj izjavi 52. Privremene uredbe, budući da je dampinška marža za Pakistan de minimis, da se učinak tih uvoza ne može ocijeniti zajedno s onima iz Irana i UAE za koje je privremeno utvrđeno da su dampinški uvozi.
(44)
S obzirom da je daljnji ispitni postupak pokazao da je i dampinška marža za UAE de minimis, smatra se da se učinak tih uvoza ne može zajedno ocijeniti s dampinškim uvozima iz Irana. Prema tome uvozi nisu ocijenjeni kumulativno.
2.2. Obujam dotičnih uvoza
(45)
Obujam dampinških uvoza dotičnog proizvoda u EU započeo je na relativno niskoj razini u 2006., a koja se postepeno podizala do RIP-a do 55 500 tona u RIP-u. Konkretno, uvozi iz Irana su se više nego udvostručili između 2006. i 2007. prije nego što su dalje porasli za više od 100 postotnih bodova u 2008. u usporedbi s 2007. i za daljnjih gotovo 130 postotnih bodova između 2008. i RIP-a.
Tablica 1.
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam dampinškog uvoza iz Irana (tone)
11 752
26 624
40 101
55 500
Indeks (2006 = 100)
100
227
341
472
Tržišni udio dampinškog uvoza iz Irana
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Izvor: Eurostat
2.3. Tržišni udio dotičnih uvoza
(46)
Tržišni udio dampinških uvoza iz Irana stajao je na 0,4 % tijekom 2006. te je stalno rastao po 1,5 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. Konkretno, porastao je za 0,5 postotna boda između 2006. i 2007. te dalje za 0,5 postotna boda između 2007. i 2008. i za 0,5 postotna boda između 2008. i RIP-a. U RIP-u tržišni udio dampinških uvoza iz Irana iznosio je 1,9 %.
2.4. Cijene
i. Razvoj cijene
(47)
Prosječna uvozna cijena snizila se za 11 % u razmatranom razdoblju s naglim padom između 2008. i RIP-a. Konkretno, prosječna je cijena ostala stabilna u 2007. i povećala se za 2 postotna boda u 2008. prije nego što je pala za daljnjih 9 postotnih bodova u RIP-u.
Tablica 2.
2006.
2007.
2008.
RIP
Cijena uvoza iz Irana (EUR/tona)
1 033
1 034
1 008
920
Indeks
100
100
98
89
Izvor: Eurostat
ii. Sniženje cijene
(48)
Nakon privremene objave iranski je izvoznik komentirao da je njegova marža štete iskazana u višim iznosima budući da je ponderirana prosječna jedinična prodajna cijena iskazana u manjim iznosima od stvarnih, netočno izračunani iznos razine trgovinske prilagodbe; međutim predloženo je alternativno brojčano iskazivanje razine prilagodbe trgovine. Stvarno, kao osnova za razinu trgovine za privremeni izračun korišten je fiksni iznos po toni, a to je provizija koji je naplaćivao zastupnik za uvoz koji je surađivao u ispitnom postupku i koja predstavlja oko 1 % prosječne CIF cijene. Druge informacije o takvoj prilagodbi nisu raspoložive pa se stoga ovaj zahtjev odbija. Ista je stranka tvrdila i da se čini da je podcijenjena i stopa od 2 % koja se uzima za troškove nakon uvoza. U tom se pogledu ponavlja da niti jedan uvoznik nije surađivao u ovom ispitnom postupku i da nije bilo moguće provjeriti stvarne troškove nakon uvoza. U nedostatku drugih informaciju primijenjena je stopa koja je korištena u prethodnim postupcima.
(49)
S obzirom na gore navedeno konačno se potvrđuje da su dampinški proizvodi podrijetlom iz Irana koji se prodaju u Uniji smanjili cijene industrije Unije za 3,2 %.
3. Stanje industrije Zajednice
(50)
Neke zainteresirane stranke tvrdile su da nije postojala šteta budući da se radi krivo navedenog uzorka nisu mogli ekstrapolirati rezultati ukupne industrije Unije. Na primjer, tvrdili su kako je jedno trgovačko društvo (koje nije bilo u uzorku) navelo da koristi više od 100 % svojih kapaciteta što bi bilo jasan znak da nema štete. Napominje se da je dostavljena informacija izvadak podneska tog trgovačkog društva za tijela burze i da nije provjerena. Ta se informacija ne slaže s informacijom o predmetu. Nadalje i u svakom slučaju iskorištenost kapaciteta samo jednog proizvođača EU-a ne može izmijeniti nalaze o šteti o gotovo svim drugim pokazateljima štete za proizvođače EU-a iz uzorka i druge proizvođače EU-a.
(51)
U nedostatku drugih tvrdnji ili primjedaba, ovime se potvrđuju uvodne izjave 63. do 82. Privremene uredbe.
4. Zaključak o šteti
(52)
U nedostatku specifičnih primjedaba, ovime se potvrđuju nalazi o šteti iz uvodnih izjava 83. do 85. Privremene uredbe.
E. UZROČNOST
1. Učinci dampinškog uvoza
(53)
Rast obujma dampinškog uvoza iz Irana gotovo za pet puta od 2006. i RIP-a i njegovog odgovarajućeg udjela na tržištu Unije, tj. za 1,5 postotnih bodova kao i pronađenog sniženja (3,2 % tijekom RIP-a) općenito se preklopio s pogoršanjem gospodarske situacije industrije Unije. Stoga se može zaključiti da su dampinšku uvozi iz Irana utjecali na štetu utvrđenu za industriju Unije.
(54)
Važno je naglasiti da su u paralelnom antisubvencijskom postupku otkriveni kumulirani subvencionirani uvozi iz Pakistana, UAE i Irana koji nanose materijalnu štetu industriji Unije.
(55)
S druge strane i s obzirom na znatan obujam i niske cijene uvoza iz Koreje i Pakistana potvrđuje se, kako je navedeno u uvodnim izjavama 94. i 96. Privremene uredbe, da su ti uvozi pridonijeli u određenoj mjeri šteti koja je nanesena industriji Unije.
(56)
Pored toga, u tom postupku, znatni uvozi iz UAE (oko 150 000 t) također su snizili cijene industrije Unije.
(57)
Istodobno, tržišni udio iranskih uvoza bio je ispod 1 % u 2006. i u 2007. i u RIP-u bio je tek blizu 2 %, što iznosi 55 000 t.
(58)
Potrebno je i napomenuti da je sniženje koje je utvrdio iranski proizvođač bilo niže nego u slučaju uvoza koji nisu bili dampinški iz UAE-a.
2. Zaključak o uzročnosti
(59)
Zaključno, iako je gornja analiza pokazala da su dampinški uvozi podrijetlom iz Irana negativno utjecali na situaciju u industriji Unije, taj utjecaj uzet zasebno nije bio tog stupnja da bi se mogao smatrati materijalnim kako to zahtijeva članak 3. stavak 6. Osnovne uredbe.
F. OBUSTAVA POSTUPKA
(60)
Ispitni je postupak pokazao da uvozi dotičnog proizvoda iz Pakistana i iz UAE-a nisu prodavani po dampinškim cijenama. Stoga se postupak s obzirom na Pakistan i UAE obustavlja bez uvođenja mjera.
(61)
Ispitni je postupak pokazao da se dotični proizvod uvozio iz Irana po dampinškim cijenama i da je u određenoj mjeri pridonio šteti koja je nanesena industriji Unije.
(62)
Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 59., utvrđeno je da negativan utjecaj iranskog uvoza na situaciju industrije Unije nije postojao u mjeri u kojoj bi ga se moglo klasificirati kao materijalni.
(63)
U smislu gore navedenoga i uzimajući u obzir nedostatak materijalne štete koja je nanesena dampinškim uvozima podrijetlom iz Irana, zaključuje se da postupak završava bez uvođenja mjera i za Iran.
(64)
Iznosi osigurani putem privremene antidampinške pristojbe uvedene prema Uredbi (EU) br. 472/2010 trebaju biti oslobođeni,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Antidampinški postupak za uvoze polietilen tereftalata s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema ISO normi 1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 3907 60 20 podrijetlom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata ovime se obustavlja.
Članak 2.
Ovime se Uredba (EEZ) br. 472/2010 stavlja izvan snage. Iznosi osigurani putem privremene antidampinške pristojbe prema Uredbi (EU) br. 472/2010 za uvoze polietilen tereftalata s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema ISO normi 1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 3907 60 20 podrijetlom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata ovime se otpuštaju.
Članak 3.
Ova Odluka stupa na snagu na dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 28. rujna 2010.