RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1008/2011
af 10. oktober 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil med oprindelse i Folkerepublikken Kina, udvidet til at omfatte importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil afsendt fra Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i Thailand eller ej efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1174/2005 (2) en endelig antidumpingtold på importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil henhørende under KN-kode ex 8427 90 00 og ex 8431 20 00 med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på mellem 7,6 % og 46,7 %.
(2)
Efter en interimsundersøgelse af varedækningen på eget initiativ præciserede Rådet ved forordning (EF) nr. 684/2008 (3) den oprindelige undersøgelses varedækning.
(3)
Det fremgik af en undersøgelse på eget initiativ vedrørende omgåelse af antidumpingforanstaltningerne, at Rådet ved forordning (EF) nr. 499/2009 (4) udvidede den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, der blev indført ved forordning (EF) nr. 1174/2005, til håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil afsendt fra Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i Thailand eller ej.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Den 21. april 2010 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indsendt af to EU-producenter: BT Products AB og Lifter S.r.l. (»ansøgerne«), som tegner sig for en væsentlig del - i dette tilfælde næsten 100 % - af produktionen i Unionen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil.
(5)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(6)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 20. juli 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Undersøgelse
4.1. Undersøgelsesperiode
(7)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2009 til den 30. juni 2010 (»den fornyede undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(8)
Kommissionen underrettede officielt ansøgere, eksporterende producenter, importører og brugere, som den vidste, var berørt af sagen, samt repræsentanter for eksportlandet om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(9)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(10)
I betragtning af det store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det anset for passende at undersøge, hvorvidt der burde anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelserne og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Der var imidlertid ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der tilbød at samarbejde. Det var derfor ikke nødvendigt at udtage stikprøver.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget svar fra to grupper af EU-producenter, som udgør ansøgerne. Ingen af de kendte eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina (»Kina«) samarbejdede i forbindelse med den fornyede undersøgelse. Ingen af importørerne henvendte sig under stikprøveudtagningen, og ingen andre importører eller brugere afgav oplysninger til Kommissionen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(12)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
EU-producenter
-
Lifter SRL, Casole d'Elsa, Italien
-
BT Products AB, Mjölby, Sverige.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(13)
Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er samme vare som i den oprindelige undersøgelse og præciseret af interimsundersøgelsen af varedækningen, nemlig håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, med oprindelse i Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8427 90 00 og ex 8431 20 00. I forbindelse med denne forordning er håndbetjente palletrucks trucks på hjul med gaffelarme til at løfte og manøvrere paller, beregnet til at blive skubbet, trukket og styret manuelt på et glat, jævnt og hårdt underlag af en gående operatør, som anvender en bevægelig styrestang. Håndbetjente palletrucks er kun beregnet til at løfte materiale tilstrækkeligt til, at det kan transporteres, og det sker ved pumpebevægelser med styrestangen, og de har ikke andre yderligere funktioner eller anvendelser som f.eks. i) at transportere og at løfte materiale, således at det kan anbringes på et højere niveau, at anbringe materiale på lager (højtløftere), ii) at stable paller oven på hinanden (stablere), iii) at løfte materiale op til en arbejdsplatform (sakseløftere) eller iv) at løfte og veje materiale (truck med vejefunktion).
(14)
Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Kina, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(15)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
1. Indledende bemærkninger
(16)
Der blev ved indledningen rettet henvendelse til 19 kendte kinesiske eksporterende producenter. Kun én virksomhed, Crown Equipment (Suzhou), henvendte sig indledningsvis og indvilligede i at indgå i en stikprøve, men ophørte imidlertid efterfølgende med at samarbejde. Der var derfor ingen af de eksporterende producenter i Kina, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og resultaterne vedrørende fortsat eller fornyet dumping skulle baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, især oplysninger, som ansøgerne har afgivet, herunder oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat-data samt Kinas officielle eksportstatistik.
2. Dumping af import i NUP
2.1. Referenceland
(17)
I henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder Unionen, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(18)
I den oprindelige undersøgelse blev Canada anvendt som referenceland med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. Da produktionen i Canada er indstillet, blev Brasilien overvejet som referenceland i indledningsmeddelelsen vedrørende denne undersøgelse. Ingen af de kendte eksporterende producenter i Brasilien ønskede dog at samarbejde. Alternativt blev 27 indiske producenter og to taiwanesiske producenter anmodet om at samarbejde, men ingen viste samarbejdsvilje. De interesserede parter havde ikke stillet nogen andre forslag til et referenceland.
(19)
En ikke-samarbejdsvillig eksportør påstod, at Kommissionen ikke havde godtgjort, at det ikke var muligt at anvende oplysninger fra referencelandet i det aktuelle tilfælde. De forslag, som virksomheden fremsatte, er blevet undersøgt. I nogle tilfælde viste virksomheder, der var foreslået af den ikke-samarbejdsvillige eksportør, sig ikke at være producent af den pågældende vare. Virksomheden foreslog også, at Vietnam kunne have været anvendt som referenceland: Vietnam kunne imidlertid ikke være kommet i betragtning, fordi det ikke anses for at være et land med markedsøkonomi. Som forklaret i betragtning 17 og 18 ovenfor kontaktede Kommissionen en lang række virksomheder i tre potentielle referencelande: Brasilien, Indien og Taiwan. Til trods for disse bestræbelser blev der ikke indgået noget samarbejde. I lyset af det manglende samarbejde med et referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen. Påstanden måtte derfor afvises.
2.2. Normal værdi
(20)
I betragtning af den manglende samarbejdsvilje fra et referenceland i den nærværende fornyede undersøgelse blev den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen, anvendt som grundlag for at fastsætte den normale værdi. Den samme metode blev anvendt for både den virksomhed, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og for de virksomheder, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
2.3. Eksportpris
(21)
Set i lyset af den kendsgerning, at der ikke blev indgået noget samarbejde med de kinesiske eksporterende producenter, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Der blev indhentet oplysninger fra forskellige kilder i forbindelse med fastsættelsen af eksportprisen: Eurostat-data, tilbud fra kinesiske eksporterende producenter som afgivet af ansøgerne og eksportfakturaer indhentet fra medlemsstaternes toldmyndigheder.
2.4. Sammenligning
(22)
Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som berører prisen og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justering af eksportprisen for omkostninger til søtransport og indenlandsk transport i eksportlandet samt forsikringsomkostninger.
2.5. Dumpingmargen
(23)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportprisen. Denne sammenligning viste en betydelig dumping i NUP på mellem 97 % og 224 %. Den væsentlige forskel i dumpingmargener skyldes de forskellige oplysninger, der anvendes til fastsættelse af eksportprisen.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(24)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping i tilfælde af ophævelse af foranstaltningerne undersøgt. Da ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, er nedenstående konklusioner baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, nemlig oplysninger afgivet i anmodningen om en fornyet undersøgelse samt oplysninger fra ansøgerne, Eurostat-data samt Kinas officielle eksportstatistik.
(25)
I den forbindelse blev følgende elementer undersøgt: Udviklingen i importen fra Kina, eksportørernes uudnyttede kapacitet og EU-markedets attraktivitet, priserne på det kinesiske hjemmemarked og eksportpriserne til tredjelande.
3.1. Udviklingen i importen fra Kina
(26)
De kinesiske eksporterende producenter fortsatte med at levere betydelige mængder af håndbetjente palletrucks til EU-markedet efter foranstaltningernes ikrafttræden i 2005. Importmængden fra Kina til Unionen i NUP, næsten 400 000 enheder, hvilket svarer til 99 % af Unionens samlede import, lå væsentligt over de niveauer, der blev konstateret før indførelsen af foranstaltningerne (fra 118 000 enheder i 2000 til 280 000 enheder i den oprindelige undersøgelsesperiode).
3.2. Eksportørernes uudnyttede kapacitet
(27)
Da der ikke forelå andre oplysninger vedrørende produktion og kapacitet i Kina, blev analysen foretaget på grundlag af oplysninger fra ansøgerne, jf. grundforordningens artikel 18. Markedsoplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, som ikke er blevet anfægtet af de interesserede parter, peger på en enorm kapacitet i Kina. Allerede i 2008 og 2009 lå produktionen med henholdsvis 1,5 mio. enheder og 800 000 enheder på et niveau, der var mere end dobbelt så højt som niveauet for det samlede EU-marked. Dertil kommer, at det kun var en begrænset del af den kinesiske produktion (14 % i 2008 og 23 % i 2009), der blev solgt på det kinesiske hjemmemarked.
(28)
Produktionsniveauerne peger klart i retning af, at der uden foranstaltninger vil kunne rettes betydelige yderligere mængder af kinesiske håndbetjente palletrucks mod EU-markedet.
3.3. EU-markedets attraktivitet, priserne på det kinesiske hjemmemarked og eksportpriserne til tredjelande
(29)
EU-markedet er fortsat attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter med hensyn til priser. De kinesiske varer er blevet importeret til priser, der var ca. en tredjedel af EU-erhvervsgrenens priser i forhold til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen.
(30)
På grundlag af Kinas eksportstatistik blev det konstateret, at Unionen i NUP var destination for 40 % af den samlede kinesiske eksport af håndbetjente palletrucks. USA er det næststørste eksportmarked for kinesiske håndbetjente palletrucks med 20 % af den samlede kinesiske eksport, mens de resterende mængder er fordelt på forskellige destinationer.
(31)
Kinesiske eksportpriser til Unionen er generelt i overensstemmelse med de kinesiske eksportpriser til alle tredjelande undtagen USA. Det kan imidlertid konkluderes, at som minimum ville en del af den kinesiske eksport til andre tredjelande end Unionen eller USA (40 % af den samlede kinesiske eksport) potentielt kunne rettes mod Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves. En sådan udvikling er sandsynlig, ikke kun på grund af, at højere priser kan opnås ved fravær af foranstaltninger, men især på grund af fragmenteringen af denne tredjelandeeksport. I betragtning af EU-markedets vigtighed og de allerede etablerede salgskanaler ville det være lettere at håndtere én eksportdestination i stedet for forskellige lande.
(32)
De kinesiske eksportpriser til Unionen er betydeligt højere end kinesiske eksportpriser til USA (17 % dyrere i løbet af NUP). I lyset af de kinesiske eksportørers manglende samarbejdsvilje kan det ikke fastslås, i hvilket omfang prisforskellen kan forklares med forskelle i produktmikset. På baggrund af de tilgængelige eksportdata kan det dog ikke udelukkes, at håndbetjente palletrucks, som i øjeblikket eksporteres til USA til lavere priser, (delvist) ville blive rettet mod EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves. En sådan udvikling vil kunne forklares ud fra de årsager, der nævnes i betragtning 31 ovenfor.
(33)
Prissammenligningerne viser, at Unionen stadig er en yderst attraktiv destination for de kinesiske eksporterende producenter, som efter al sandsynlighed vil fortsætte med at eksportere store mængder af håndbetjente palletrucks til lave priser.
3.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(34)
Ovenstående analyse viser, at kinesisk import fortsat kom ind på EU-markedet til dumpingpriser og med meget høje dumpingmargener. På baggrund af navnlig analysen af prisniveauerne på markederne i Unionen og i en række tredjelande samt den uudnyttede kapacitet i Kina, kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
1. EU-produktion
(35)
Samme vare fremstilles i Unionen af de to virksomhedskoncerner, som udgør ansøgerne, samt af en tredje EU-producent af håndbetjente palletrucks. Disse virksomheder tegner sig for den samlede EU-produktion af samme vare, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
2. EU-erhvervsgrenen
(36)
Da disse producenter tegner sig for Unionens samlede produktion af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil, anses de således for at udgøre EU-erhvervsgrenen i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, samt artikel 5, stk. 4, og i det følgende benævnes de »EU-erhvervsgrenen«.
(37)
En ikke-samarbejdsvillig eksportør påstod, at Kommissionen havde benyttet en unøjagtig definition af EU-erhvervsgrenen, fordi den havde medtaget en ikke-samarbejdsvillig EU-producent i definitionen af EU-erhvervsgrenen og i sin skadesanalyse. De hævdede, at dette var en overtrædelse af grundforordningens artikel 5, stk. 4. I henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, omfatter EU-erhvervsgrenen imidlertid EU-producenter af den samme vare som helhed. Den ikke-samarbejdsvillige producent er således en del af EU-erhvervsgrenen i henhold til grundforordningen. Som forklaret i betragtning 42 er oplysninger vedrørende den ikke-samarbejdsvillige EU-producent kun medtaget med hensyn til analysen af salgsmængderne til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og EU-erhvervsgrenens markedsandele. Det bemærkes endvidere, at selv om den ikke-samarbejdsvillige EU-producent ikke var medtaget i analysen, ville resultaterne af undersøgelsen forblive uændrede.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(38)
Da der ikke var nogen kinesiske eksporterende producenter, som viste samarbejdsvilje i forbindelse med denne undersøgelse, er oplysningerne om importen af den pågældende vare til Den Europæiske Union med oprindelse i Kina (»det pågældende land«) baseret på tal fra Eurostat.
2. Forbrug på EU-markedet
(39)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat.
(40)
Mellem 2007 og NUP faldt forbruget i Unionen med 40 %, og den største del af faldet fandt sted mellem 2008 og 2009.
Tabel 1
2007
2008
2009
NUP
Samlet EU-forbrug (enheder)
783 330
654 843
385 410
468 557
Indeks (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra Kina
(41)
Importmængden med oprindelse i Kina er faldet med 37 % i løbet af den betragtede periode og nåede et niveau på 387 907 enheder i NUP. Men til trods for den betydelige nedgang i efterspørgslen i Unionen steg den kinesiske imports markedsandel i løbet af den betragtede periode, eftersom den kinesiske import ikke faldt med den samme rate som forbruget i Unionen. Markedsandelen for importen fra det pågældende land faldt derfor betydeligt mellem 2007 og NUP, hvor den nåede et niveau på ca. 83 %. Gennemsnitsprisen for den kinesiske import ændrede sig lidt i løbet af den betragtede periode.
Tabel 2
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra det pågældende land
(enheder) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Indeks (2007 = 100)
100
85
49
63
Markedsandel for importen fra det pågældende land (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Importpriser fra det pågældende land (EUR pr. enhed) (7)
96
92
100
97
Indeks (2007 = 100)
100
96
104
101
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(42)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation. Af fortrolighedshensyn (kun to producenter - ansøgerne - samarbejdede i forbindelse med den fornyede undersøgelse) vises kun indekstal nedenfor. Hvad angår den samlede EU-salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder samt EU-erhvervsgrenens markedsandel vist i tabel 6 og 7 nedenfor og med henblik på at være i overensstemmelse med tabel 1 og 2 ovenfor (forbrug og kinesisk markedsandel), er dataene baseret på alle tre EU-producenter, dvs. inklusive de to ansøgergrupper og den tredje producent, der ikke samarbejdede i forbindelse med den fornyede undersøgelse (tal for salgsmængde for sidstnævnte er baseret på de oplysninger, der er indsendt af ansøgerne).
4.1. Produktion
(43)
I NUP faldt produktionen med 35 % sammenlignet med 2007.
Tabel 3
2007
2008
2009
NUP
Produktion (enheder)
Indeks (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2. Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(44)
Produktionskapaciteten forblev stabil mellem 2007 og NUP. Mens kapacitetsudnyttelsen allerede lå på et lavt niveau i 2007, førte faldet i produktionen mellem 2007 og NUP til et yderligere betydeligt fald i kapacitetsudnyttelsen på 20 procentpoint mellem 2007 og NUP, hvor kapacitetsudnyttelsen lå på et meget lavt niveau.
Tabel 4
2007
2008
2009
NUP
Produktionskapacitet (enheder)
Indeks (2007 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
Indeks (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3. Lagerbeholdninger
(45)
EU-erhvervsgrenens slutlagre steg med 56 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 5
2007
2008
2009
NUP
Slutlagre (enheder)
Indeks (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4. Salgsmængde
(46)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 50 % i den betragtede periode med det største fald mellem 2008 og 2009.
Tabel 6
2007
2008
2009
NUP
EU-salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (enheder)
Indeks (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5. Markedsandel
(47)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt fra et allerede lavt niveau i 2007 med yderligere 16 % mellem 2007 og NUP. To af de fire EU-producenter fra den oprindelige undersøgelse er stoppet med at fremstille håndbetjente palletrucks. Begge hændelser kan anses for at stamme fra det øgede pres, som den kinesiske dumpingimport har lagt på det europæiske marked, og dette pres kunne mærkes endnu mere af EU-erhvervsgrenen i en situation med stærkt faldende forbrug.
Tabel 7
2007
2008
2009
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel
Indeks (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6. Vækst
(48)
Mellem 2007 og NUP faldt forbruget i Unionen med 40 %. EU-erhvervsgrenen mistede 3,2 procentpoint i markedsandel, mens den pågældende imports markedsandel steg med 5 procentpoint.
4.7. Beskæftigelse
(49)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 17 % mellem 2007 og NUP. Dette viser EU-erhvervsgrenens bestræbelser på at rationalisere produktionen i en situation med stærkt faldende efterspørgsel.
Tabel 8
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse for den pågældende vare (personer)
Indeks (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8. Produktivitet
(50)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat, faldt med 22 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 9
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet (enheder pr. ansat)
Indeks (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9. Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(51)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser er steget lidt med 4 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 10
2007
2008
2009
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR pr. enhed)
Indeks (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10. Lønninger
(52)
Mellem 2007 og NUP faldt gennemsnitslønningerne pr. ansat med 29 %. Dette viser også EU-erhvervsgrenens vellykkede bestræbelser på at holde omkostningerne nede på trods af problemerne, som er forårsaget af den drastiske reduktion i produktionsmængden.
Tabel 11
2007
2008
2009
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (1 000 EUR)
Indeks (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11. Investeringer
(53)
Mellem 2007 og NUP faldt den årlige investeringsstrøm i den pågældende vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen markant med 91 %.
Tabel 12
2007
2008
2009
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
Indeks (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12. Rentabilitet og investeringsafkast
(54)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt væsentligt med 66 % mellem 2007 og NUP.
(55)
Investeringsafkastet faldt også betydeligt med 57 % i den betragtede periode.
Tabel 13
2007
2008
2009
NUP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
Indeks (2007 = 100)
100
68
-2
34
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
Indeks (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13. Likviditet og evne til at rejse kapital
(56)
Nettolikviditeten fra driften rapporteres i tabel 14 nedenfor. Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligheder med at rejse kapital, hvilket hovedsagelig skyldtes, at en række producenter indgår i større koncerner.
Tabel 14
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (EUR)
Indeks (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14. Dumpingmargenens størrelse
(57)
På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på importen fra Kina kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige.
4.15. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(58)
De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation er forblevet udsat i væsentlig grad til trods for indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2005 på grund af den overvældende tilstedeværelse af kinesiske varer til lave priser på EU-markedet. Denne allerede vanskelige situation er blevet til et tydeligt udtryk for forvoldt skade i løbet af 2009 og NUP, hvor et væsentligt fald i forbruget i Unionen har fremhævet det fuldstændige omfang af det negative pres fra den kinesiske dumpingimport. I løbet af denne periode har EU-erhvervsgrenen faktisk set et større fald i sin produktion og salgsmængde end i forbruget i Unionen og har derfor oplevet et væsentligt yderligere tab af markedsandele. Markedsandelen for den kinesiske import steg yderligere i den samme periode til trods for foranstaltningerne, og kinesiske varer er blevet importeret til priser, der er væsentligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser. I NUP faldt fortjenesten yderligere for EU-erhvervsgrenen. Derfor var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at overvinde virkningerne af dumping, og erhvervsgrenens situation er forværret yderligere i NUP.
4.16. Konklusioner
(59)
Mellem 2007 og NUP var der en række vigtige indikatorer, der udviklede sig negativt til trods for de gældende antidumpingforanstaltninger: rentabiliteten faldt med 4,9 procentpoint, produktions- og salgsmængderne faldt med hhv. 35 % og 50 %, kapacitetsudnyttelsen faldt med 35 % og blev efterfulgt af et fald i beskæftigelsen. Selv om en del af disse negative udviklinger kan forklares ved det kraftige fald i forbruget, som faldt med 40 % i den betragtede periode, er det yderligere fald EU-erhvervsgrenens markedsandel (faldt med 4 procentpoint mellem 2007 og NUP) og den konstante stigning i markedsandelen for import fra Kina et tydeligt tegn på det øgede pres, der er et resultat af den kinesiske dumpingimport. I betragtning af det kvasimonopol, der allerede er opnået af den kinesiske import på EU-markedet, kan enhver yderligere stigning i kinesisk import, også som følge af deres betydeligt lavere priser, reducere EU-erhvervsgrenens niveau af produktionsudnyttelse til under det minimum, der er nødvendigt til at sikre bæredygtigheden. I den forbindelse skal det erindres, at to EU-producenter har været nødt til at forlade branchen med håndbetjente palletrucks i løbet af den betragtede periode som allerede nævnt i betragtning 47 ovenfor.
(60)
I sine kommentarer til fremlæggelsen hævdede en eksporterende producent fra Kina, at visse indikatorer, herunder produktion, salgsmængde, rentabilitet, kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse faktisk ikke viser nogen negativ udvikling for EU-erhvervsgrenen. Virksomheden har dog kun set på udviklingen mellem 2009 og NUP, mens det med henblik på vurdering af skade er nødvendigt at vurdere den samlede udvikling i EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode, dvs. mellem 2007 og NUP. Som forklaret ovenfor (se betragtning 43 til 49) udviklede alle skadesindikatorer, der blev nævnt af den kinesiske eksportør, sig i en negativ retning i den betragtede periode.
(61)
Derudover hævdede den samme eksportør, at Kommissionen ikke skelnede mellem den skadesvoldende virkning af dumpingimporten og andre virkninger, især efterspørgselsnedgangen som et resultat af den økonomiske krise. Selv om det er rigtigt, at forbruget i EU faldt med 40 % i den betragtede periode, lykkedes det dog samtidigt for de kinesiske eksportører at skaffe markedsandele i betydelig grad på bekostning af EU-erhvervsgrenen. Som forklaret i betragtning 58 ovenfor skal det desuden erindres, at indvirkningen af dumpingimporten faktisk var mere skadelig i perioden med svag efterspørgsel.
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen har lidt betydelig skade i NUP til trods for antidumpingforanstaltningerne.
5. Indvirkningen af dumpingimporten og andre faktorer
5.1. Indvirkningen af dumpingimporten
(62)
Til trods for et fald i forbruget i Den Europæiske Union i den betragtede periode faldt importmængden fra det pågældende land ikke med samme hastighed, og dette resulterede derved i, at markedsandelen for den kinesiske import øgedes yderligere. Da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede, blev der beregnet prisunderbud på baggrund af de bedste foreliggende faktiske oplysninger, som omfattede forskellige informationskilder, dvs. Eurostat-data, tilbud fra eksporterende producenter i Kina, som blev indsendt af ansøgerne, og eksportfakturaer, der blev indsamlet fra medlemslandenes toldmyndigheder. Importen fra det pågældende land blev anset for tydeligt at underbyde EU-erhvervsgrenens priser med mellem 43 % og 78 %, afhængigt af den anvendte informationskilde.
5.2. Import fra andre lande
(63)
Importen fra andre lande ligger på et meget lavt niveau og faldt yderligere med 79 % mellem 2007 og NUP. Markedsandelen for import fra andre lande faldt også i NUP. Af fortrolighedshensyn (to producenter udgør EU-erhvervsgrenen) vises kun indekstal nedenfor.
Tabel 15
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra andre lande (enheder)
Indeks (2007 = 100)
100
60
6
21
Markedsandel for importen fra andre lande
Indeks (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Konklusion
(64)
Som vist under betragtning 41 er importen fra det pågældende land steget med hensyn til markedsandel i den betragtede periode, og dette til trods for et betydeligt fald i forbruget i Unionen. Dette har øget markedsandelen for den kinesiske import til 83 % af forbruget i Unionen i NUP. Det øgede pres med hensyn til mængde er blevet sammenkoblet med betydeligt lave kinesiske importpriser til Unionen, hvilket har underbudt EU-erhvervsgrenens priser væsentligt til trods for en generelt faldende efterspørgsel. Det konkluderes derfor, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimport fra Kina og den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i NUP.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Indledende bemærkninger
(65)
Som allerede vist har indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den lidte skade.
2. Sandsynlig udvikling af den kinesiske import, hvis foranstaltningerne ophæves
(66)
Som nævnt i betragtning 27 ovenfor er der en stor tilgængelig produktionskapacitet i Kina. I 2008 og 2009 lå produktionen med henholdsvis 1,5 mio. enheder og 800 000 enheder på et niveau, der allerede var mere end dobbelt så højt som niveauet for det samlede EU-marked. Desuden var det kun en begrænset del af den kinesiske produktion (14 % i 2008 og 23 % i 2009), der blev solgt på det kinesiske hjemmemarked. Hvis der ikke foreligger foranstaltninger, vil der derfor kunne rettes betydelige yderligere mængder af kinesiske håndbetjente palletrucks mod EU-markedet.
(67)
Som nævnt ovenfor i betragtning 31 er de kinesiske eksportpriser til Unionen generelt i overensstemmelse med de gennemsnitlige kinesiske eksportpriser til alle tredjelande. Det kan dog konkluderes, at mindst en del af den kinesiske eksport til andre tredjelande end EU eller USA (40 % af den samlede kinesiske eksport) potentielt kan rettes mod Unionen igen, hvis foranstaltningerne blev ophævet. En sådan udvikling er sandsynlig, ikke kun på grund af, at højere priser kan opnås ved fravær af foranstaltninger, men især på grund af fragmenteringen af denne tredjelandeeksport. I betragtning af EU-markedets vigtighed og de allerede etablerede salgskanaler vil det være lettere at håndtere én eksportdestination i stedet for mange forskellige lande.
3. Konklusion
(68)
Ud fra de resultater, som nævnes i betragtning 66 og 67 ovenfor, konkluderes det, at der er en sandsynlighed for, at den betydelige skade, som blev konstateret i NUP, vil fortsætte, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Dette vil sandsynligvis medføre en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation, hvilket endda kan bringe dens eksistens i fare på mellemlang sigt.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(69)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
(70)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(71)
På dette grundlag blev det undersøgt, om det til trods for, at man var nået til den konklusion, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, tydeligt kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(72)
EU-erhvervsgrenen har konsekvent tabt markedsandel, mens importen fra det betragtede land har haft en væsentlig stigning i markedsandelen i den betragtede periode. To af de fire oprindelige EU-producenter har standset produktionen af den undersøgte vare. Derudover har EU-erhvervsgrenen lidt betydelig skade i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen vil sandsynligvis befinde sig i en endnu værre situation, hvis foranstaltningerne bortfalder.
3. Importørernes og brugernes interesser
(73)
Ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere, som blev kontaktet, tilbød at samarbejde. Det skal erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne. Selv om der har været anvendt foranstaltninger i fem år, fortsætter importørerne og brugerne i Unionen med at købe varen hovedsagligt fra Kina. Det blev heller ikke fremført, at der havde været problemer med at finde andre kilder. Det skal desuden erindres, at de samarbejdende brugere i den oprindelige undersøgelse forblev neutrale med hensyn til indførelsen af foranstaltninger, og det blev konkluderet, at håndholdte palletrucks var mindre vigtige i deres forretning. Der blev ikke fundet tegn på det modsatte i løbet af denne undersøgelse. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i unionen. Uden disse foranstaltninger kan den kinesiske dumpingimport faktisk monopolisere EU-markedet for håndholdte palletrucks.
4. Konklusion
(74)
I betragtning af ovennævnte kan det ikke konkluderes i tydelig grad, at opretholdelsen af de aktuelle antidumpingforanstaltninger ikke ville være i strid med Unionens interesser.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(75)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(76)
I sine bemærkninger til fremlæggelsen fremhævede EU-erhvervsgrenen, at niveauet af dumping og underbud, som blev fundet i forbindelse med den fornyede undersøgelse, er meget højere end i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og at der var et øget pres fra kinesisk dumpingimport. EU-erhvervsgrenen har derfor anført, at Kommissionen også bør overveje at genvurdere niveauet for antidumpingtold. I betragtning af disse bemærkninger og også i betragtning af resultaterne fra denne undersøgelse, overvejes muligheden for at åbne en fuldstændig interimsundersøgelse, der er begrænset til dumping.
(77)
Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil med oprindelse i Kina bør opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold med forskellige satser.
(78)
Det skal erindres, at de foranstaltninger, der er genstand for denne undersøgelse, blev udvidet ved Rådets forordning (EF) nr. 499/2009 til også at omfatte importen af samme vare afsendt fra Thailand, uanset om den har oprindelse i Thailand eller ej. Der fremkom ingen nye elementer i den henseende i forbindelse med denne undersøgelse. Den endelige antidumpingtold på 46,7 % for »alle andre virksomheder« og over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina bør derfor udvides til at omfatte import af den samme vare afsendt fra Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i Thailand eller ej.
(79)
Den individuelle antidumpingtold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(80)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle antidumpingtold (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, der aktuelt angives under KN-kode ex 8427 90 00 (Taric-kode 8427900011 og 8427900019) og ex 8431 20 00 (Taric-kode 8431200011 og 8431200019), med oprindelse i Folkerepublikken Kina. I forbindelse med denne forordning er håndbetjente palletrucks trucks på hjul med gaffelarme til at løfte og manøvrere paller, beregnet til at blive skubbet, trukket og styret manuelt på et glat, jævnt og hårdt underlag af en gående operatør, som anvender en bevægelig styrestang. Håndbetjente palletrucks er kun beregnet til at løfte materiale tilstrækkeligt til, at det kan transporteres, og det sker ved pumpebevægelser med styrestangen, og de har ikke andre yderligere funktioner eller anvendelser som f.eks. i) at transportere og at løfte materiale, således at det kan anbringes på et højere niveau, at anbringe materiale på lager (højtløftere), ii) at stable paller oven på hinanden (stablere), iii) at løfte materiale op til en arbejdsplatform (sakseløftere) eller iv) at løfte og veje materiale (truck med vejefunktion).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Toldsats
(%)
Taric-tillægs-kode
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Kina
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Kina
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Kina
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Kina
7,6
A603
Alle andre virksomheder
46,7
A999
3. Den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, der er omhandlet i stk. 2, udvides hermed til importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, som defineret yderligere i stk. 1, der aktuelt angives under KN-kode ex 8427 90 00 og ex 8431 20 00 (Taric-kode 8427900011 og 8431200011), og afsendt fra Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i Thailand eller ej.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 10. oktober 2011.
32011R1008
L 268/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1008/2011
od 10. listopada 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova podrijetlom iz Narodne Republike Kine kako je proširena na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova poslanih iz Tajlanda, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Tajlanda ili ne, nakon revizije po isteku mjere prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (osnovna Uredba), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 2., 5. i 6.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1174/2005 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 8427 90 00 i ex 8431 20 00 podrijetlom iz Narodne Republike Kine („konačne antidampinške mjere”). Mjere su bile u obliku pristojbe ad valorem u rasponu od 7,6 % do 46,7 %.
(2)
Nakon privremene revizije opsega proizvoda pokrenute po službenoj dužnosti, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 684/2008 (3) pojasnilo opseg proizvoda početnog ispitnog postupka.
(3)
Nakon ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja antidampinških mjera pokrenutog po službenoj dužnosti, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 499/2009 (4) proširilo konačnu antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje za „sva ostala trgovačka društva” uvedenu Uredbom (EZ) br. 1174/2005 na ručne paletne viličare i njihove osnovne dijelove poslane iz Tajlanda, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Tajlanda ili ne.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(4)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku (5) antidampinških mjera na snazi, Komisija je 21. travnja 2010. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe. Zahtjev su podnijela dva proizvođača iz Unije: BT Products AB i Lifter SRL („podnositelji zahtjeva”) koji predstavljaju većinski udjel, u ovom slučaju gotovo cjelokupnu proizvodnju ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova u Uniji.
(5)
Zahtjev se temeljio se na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao nastavak ili ponavljanje dampinga i štete industriji Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(6)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 20. srpnja 2010. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (6) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. osnovne Uredbe.
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje ispitnog postupka
(7)
Ispitni postupak u vezi s nastavljanjem ili ponavljanjem dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2010. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje trendova koji su važni za procjenu vjerojatnosti nastavljanja ili obnavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja razdoblja revizije ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
4.2. Stranke na koje se ispitni postupak odnosi
(8)
Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi i predstavnike zemlje izvoznice o pokretanju postupka revizije nakon isteka mjere. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(9)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(10)
S obzirom na naočigled veliki broj nepovezanih uvoznika, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Kako bi se odlučilo je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje stranke su zamoljene, prema članku 17. osnovne Uredbe, javiti se unutar 15 dana od početka revizija i dostaviti Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka. Međutim, nijedan nepovezani uvoznik nije se javio za suradnju. Stoga odabir uzoraka nije bio potreban.
(11)
Komisija je poslala upitnike svim strankama, za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi, te onima koje su se javile u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Odgovori su primljeni od dvije skupine proizvođača iz Unije koji su podnositelji zahtjeva. Nijedan poznati proizvođač izvoznik u Narodnoj Republici Kini (NRK) nije sudjelovao u reviziji. Tijekom odabira uzoraka nije se javio nijedan uvoznik, a tijekom ispitnog postupka nijedan drugi uvoznik ili korisnik nije se javio Komisiji niti joj dostavio bilo kakav podatak.
(12)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Zajednice. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih zainteresiranih stranaka:
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Italija,
-
BT Products AB, Mjölby, Švedska.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(13)
Proizvod obuhvaćen ovom revizijom je isti kao u početnom ispitnom postupku i pojašnjen u okviru privremene revizije opsega proizvoda, odnosno ručni paletni viličari i njihovi osnovni dijelovi, tj. šasija i hidraulika, podrijetlom iz NRK-a, trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 8427 90 00 i ex 8431 20 00. Za potrebe ove Uredbe, ručni paletni viličari su viličari s kotačima koji podupiru vilice za rukovanje paletama, izrađeni tako da ih operater na tlu ručno gura, vuče i njima upravlja na glatkoj, ravnoj i tvrdoj površini korištenjem zglobne ručice. Ručni paletni viličari izrađeni su samo za podizanje tereta, pomoću ručice, na visinu dostatnu za njegov prijevoz, i nemaju nikakve dodatne funkcije ili svrhe, kao na primjer i. za pomicanje i podizanje tereta kako bi se podigli na višu razinu ili kao pomoć pri skladištenju tereta (teleskopski viličari), ii. za slaganje jedne palete iznad druge (viličari za slaganje), iii. za podizanje tereta na radnu razinu (podizne platforme) ili iv. za podizanje i vaganje tereta (viličari za vaganje).
(14)
Ispitni postupak je, kao i početni ispitni postupak, potvrdio da dotični proizvod i proizvodi koji se proizvode i prodaju na domaćem tržištu u NRK-u, kao i oni koje proizvođači iz Unije proizvode i prodaju u EU-u, imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva te upotrebe te se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(15)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe, ispitano je bi li bilo vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.
1. Uvodne napomene
(16)
Devetnaest kineskih proizvođača izvoznika kontaktirano je nakon pokretanja postupka. Prvotno se javilo samo jedno trgovačko društvo, Crown Equipment (Suzhou), i pristalo sudjelovati u uzorku, ali je naknadno povuklo suradnju. Slijedom toga, nijedan proizvođač izvoznik iz NRK-a nije sudjelovao u ispitnom postupku, a nalazi o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga morali su se temeljiti na raspoloživim činjenicama, a posebno podacima koje su dostavili podnositelji zahtjeva, uključujući podatke u revizijskom zahtjevu, podacima Eurostata, kao i službenoj statistici o izvozu NRK-a.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
2.1. Analogna zemlja
(17)
U skladu s odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) osnovne Uredbe, uobičajena vrijednost morala se utvrditi na temelju cijene ili izračunate uobičajene vrijednosti dobivene u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnog gospodarstva (analogna zemlja), ili cijene iz analogne zemlje do ostalih zemalja, uključujući Uniju, ili, kada to nije moguće, na bilo kojem drugom razumnom temelju, uključujući cijenu stvarno plaćenu ili koju treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod, prema potrebi, valjano prilagođenu kako bi uključivala objektivnu profitnu maržu.
(18)
U početnom ispitnom postupku Kanada je služila kao analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti. S obzirom da je proizvodnja u Kanadi prekinuta, Brazil je u obavijesti o pokretanju ove revizije predviđen kao analogna zemlja. Međutim, nijedan poznati brazilski proizvođač izvoznik nije pristao na suradnju. S druge strane, suradnja je zatražena od 27 indijskih proizvođača i dva tajvanska proizvođača, no opet nije bilo suradnje. Zainteresirane stranke nisu dale nikakve druge prijedloge za analognu zemlju.
(19)
Jedan izvoznik koji nije surađivao, tvrdio je da Komisija nije pokazala kako je korištenje podataka analogne zemlje u trenutačnom slučaju bilo nemoguće. Provjereni su prijedlozi koje je dalo trgovačko društvo. U nekim slučajevima činilo se da trgovačka društva koja su predložili izvoznici koji ne surađuju nisu bila proizvođači dotičnog proizvoda. Trgovačko društvo je, također, navelo da bi se Vijetnam mogao koristiti kao analogna zemlja. Međutim, Vijetnam se nije mogao uzeti u obzir, jer se nije smatrao zemljom tržišnog gospodarstva. Kako je objašnjeno u gornjim uvodnim izjavama 17. i 18., Komisija je kontaktirala veliki broj trgovačkih društava u tri moguće analogne zemlje: Brazilu, Indiji i Tajvanu. Unatoč tim naporima nije ostvarena nikakva suradnja. U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe, u slučaju nesuradnje analogne zemlje, uobičajena vrijednost morala se temeljiti na cijeni stvarno plaćenoj ili koju treba platiti u Europskoj uniji za istovjetni proizvod, prema potrebi, valjano prilagođenoj kako bi uključivala objektivnu profitnu maržu. Stoga se tvrdnja morala odbaciti.
2.2. Uobičajena vrijednost
(20)
U svjetlu izostanka suradnje iz analogne zemlje tijekom ove revizije, cijena stvarno plaćena ili koju treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod, prema potrebi, valjano prilagođena kako bi uključivala objektivnu profitnu maržu, korištena je za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Ista metodologija korištena je za oba trgovačka društva koja su dobila MET u početnom ispitnom postupku, kao i za trgovačka društva kojima nije dodijeljen MET u početnom ispitnom postupku.
2.3. Izvozna cijena
(21)
S obzirom na činjenicu da nije bilo nikakve suradnje od strane kineskih proizvođača izvoznika, izvozna cijena utvrđena je na temelju raspoloživih činjenica. Konzultirani su različiti izvori informacija kako bi se utvrdila izvozna cijena: podaci Eurostata, ponude kineskih proizvođača izvoznika koje su dostavili podnositelji zahtjeva i izvozni računi koje su prikupila carinska tijela država članica.
2.4. Usporedba
(22)
Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost i ponderirana prosječna izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u obzir su uzete razlike u čimbenicima koji utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe. Prilagodbe su napravljene za prekooceanski i domaći prijevoz u zemlji izvoznici, kao i osiguranju.
2.5. Dampinška marža
(23)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. osnovne Uredbe dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom. Ta usporedba pokazala je postojanje značajnog dampinga tijekom RRIP-a u rasponu od 97 % do 224 %. Značajna razlika u dampinškim maržama posljedica je različitih podataka korištenih za utvrđivanje izvozne cijene.
3. Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage
(24)
Nakon analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. S obzirom na činjenicu da nijedan proizvođač izvoznik u NRK-u nije surađivao u ovom ispitnom postupku, donji zaključci oslanjaju se na raspoložive činjenice u skladu s člankom 18. osnovne Uredbe, odnosno informacije koje su dostavljene u revizijskom zahtjevu, kao i podatke koje su dostavili podnositelji zahtjeva, podatke Eurostata i službene statističke podatke NRK-a o izvozu.
(25)
U tom pogledu, analizirani su sljedeći elementi: razvoj uvoza iz NRK-a, rezervni kapacitet izvoznika i privlačnost tržišta Unije, kineske domaće cijene i izvozne cijene u trećim zemljama.
3.1. Razvoj uvoza iz NRK-a
(26)
Kineski proizvođači izvoznici nastavili su opskrbljivati značajan obujam ručnih paletnih viličara na tržištu Unije nakon uvođenja mjera 2005. Obujam uvoza iz NRK-a u EU tijekom RRIP-a, gotovo 400 000 jedinica, što odgovara 99 % ukupnog uvoza u EU, značajno je nadmašio razine zabilježene prije uvođenja mjera (od 118 000 jedinica 2000. do 280 000 jedinica u početnom RIP-u).
3.2. Rezervni kapacitet izvoznika
(27)
U nedostatku ostalih izvora informacija koje se odnose na proizvodnju i kapacitet u NRK-u, analiza je napravljena u skladu s člankom 18. osnovne Uredbe na temelju podataka koje su dostavili podnositelji zahtjeva. Podaci o tržištu sadržani u revizijskom zahtjevu, koje nisu promijenile zainteresirane stranke, upućuju na veliki kapacitet u NRK-u. Već su razine proizvodnje 2008. i 2009. od 1,5 milijuna jedinica, odnosno 800 000 jedinica, bile dvostruko veće od cijelog tržišta Unije. Osim toga, samo je ograničeni dio kineske proizvodnje (14 % 2008. i 23 % 2009.) prodan na kineskom domaćem tržištu.
(28)
Razine proizvodnje jasno upućuju na zaključak da bi se zbog nedostatka mjera značajne domaće količine kineskih ručnih paletnih viličara mogle usmjeriti na tržište Unije.
3.3. Privlačnost tržišta Unije, kineske domaće cijene i izvozne cijene u trećim zemljama
(29)
Tržište Unije i dalje je privlačno za kineske proizvođače izvoznike u pogledu cijena. Uvoz iz NRK-a ušao je u EU po cijeni koja je otprilike jednaka jednoj trećini cijene koju industrija Unije naplaćuje svojim nepovezanim kupcima u EU-u.
(30)
Na temelju kineskih statističkih podataka o izvozu, utvrđeno je da je tijekom RRIP-a Unija bila odredište za 40 % cjelokupnog kineskog izvoza ručnih paletnih viličara. SAD je drugo najveće izvozno tržište za kineske ručne paletne viličare, što predstavlja 20 % cjelokupnog kineskog izvoza, dok je preostali obujam podijeljen između različitih odredišta.
(31)
Kineske izvozne cijene u EU su, ukupno gledano, u skladu s prosječnim kineskim izvoznim cijenama prema svim trećim zemljama, osim SAD-a. Međutim, može se zaključiti da bi se barem dio kineskog izvoza prema trećim zemljama, osim EU-a ili SAD-a (40 % ukupnog kineskog izvoza), mogao preusmjeriti na EU ako se mjere stave izvan snage. Takav razvoj je vjerojatan ne samo jer se visoke cijene mogu postići ako nema mjera, ali i zbog podijeljenosti tog izvoza u treće zemlje. S obzirom na važnost tržišta Unije i već uspostavljenih prodajnih kanala, bilo bi lakše upravljati jednim izvoznim odredištem, nego različitim zemljama.
(32)
Kineske izvozne cijene u EU značajno su više od kineskih izvoznih cijena u SAD (17 % više tijekom RRIP-a). S obzirom na nesuradnju kineskih izvoznika, ne može se utvrditi u kojoj se mjeri ova razlika u cijeni može objasniti razlikama u ponudi proizvoda. Ipak, na temelju raspoloživih podataka o izvozu, ne može se isključiti da bi se ručni paletni viličari koji se trenutačno izvoze u SAD po nižim cijenama (djelomično) preusmjerili na tržište Unije ako se mjere stave izvan snage. Takav razvoj mogao bi se objasniti razlozima koji su navedeni u gornjoj uvodnoj izjavi 31.
(33)
Gornje usporedbe cijena pokazuju da je EU i dalje vrlo privlačno odredište za kineske proizvođače izvoznike koji bi vrlo vjerojatno nastavili izvoziti velike količine ručnih paletnih viličara po niskim cijenama.
3.4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga
(34)
Gornja analiza pokazuje da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama s visokim dampinškim maržama. Najviše s obzirom na analizu razina cijena na tržištima EU-a i ostalih trećih zemalja, kao i raspoložive kapacitete u NRK-u, može se zaključiti da je nastavak dampinga vjerojatan u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
1. Proizvodnja Unije
(35)
Unutar Unije istovjetni proizvod proizvode dvije grupacije trgovačkih društava koje su podnositelji zahtjeva, kao i treći proizvođač ručnih paletnih viličara iz Unije. Proizvodnja tih trgovačkih društava predstavlja ukupnu proizvodnju istovjetnog proizvoda u Uniji u smislu članka 4. stavka 1. osnovne Uredbe.
2. Industrija Unije
(36)
S obzirom da ti proizvođači predstavljaju ukupnu proizvodnju ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova u Uniji, smatra se da čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. osnovne Uredbe te se stoga dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”.
(37)
Jedan izvoznik koji nije surađivao, tvrdio je da je Komisija koristila netočnu definiciju industrije Unije, jer uključuje proizvođača iz Unije koji ne surađuje na temelju definicije industrije Unije i u okviru njezine analize štete. Tvrdio je da se time krši članak 5. stavak 4. osnovne Uredbe. Međutim, prema članku 4. stavku 1. osnovne Uredbe, industrija Unije uključuje proizvođače istovjetnog proizvoda u Uniji kao cjelinu. Proizvođač koji ne surađuje, stoga, čini dio industrije Unije u skladu s osnovnom Uredbom. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 42., podaci za proizvođača iz Unije koji ne surađuje uključeni su samo u pogledu analize obujma prodaje nepovezanim kupcima i tržišnih udjela industrije Unije. Također se napominje da bi u slučaju isključenja proizvođača iz Unije koji ne surađuje iz analize, nalazi ispitnog postupka ostali nepromijenjeni.
E. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Uvodna napomena
(38)
S obzirom da nijedan kineski proizvođač izvoznik dotičnog proizvoda nije surađivao u ovom ispitnom postupku, podaci koji se odnose na uvoz dotičnog proizvoda u Europsku uniju podrijetlom iz NRK-a („dotični proizvod”) temelje se na brojčanim podacima Eurostata.
2. Potrošnja na tržištu Unije
(39)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije te uvoza prema podacima Eurostata.
(40)
Između 2007. i RRIP-a, potrošnja Unije smanjena je za gotovo 40 %, dok se najveći pad dogodio između 2008. i 2009.
Tablica 1.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Ukupna potrošnja u EU-u (u komadima)
783 330
654 843
385 410
468 557
Indeks (2007. = 100)
10
84
49
60
3. Obujam, tržišni udjel i cijene uvoza iz NRK-a
(41)
Obujam uvoza podrijetlom iz NRK-a smanjio se za 37 % tijekom razmatranog razdoblja i dosegao je razinu od 387 907 komada tijekom RRIP-a. Međutim, neovisno o značajnom padu potražnje Unije, tržišni udjel kineskog uvoza povećao se tijekom razmatranog razdoblja, jer stopa pada kineskog uvoza nije bila jednaka stopi pada potrošnje Unije. Tržišni udjel uvoza iz dotične zemlje stoga se značajno povećao između 2007. i RRIP-a, kada je dosegao razinu od oko 83 %. Prosječna cijena kineskog uvoza blago se mijenjala tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 2.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Opseg uvoza iz dotične zemlje (u komadima) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Indeks (2007. = 100)
100
85
49
63
Tržišni udjel uvoza iz dotične zemlje (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Cijena uvoza iz dotične zemlje (EUR/komad) (7)
96
92
100
97
Indeks (2007. = 100)
100
96
104
101
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(42)
Prema članku 3. stavku 5. osnovne Uredbe, Komisija je ispitala sve relevantne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji imaju utjecaj na stanje industrije Unije. Zbog povjerljivosti (samo su dva proizvođača -podnositelji zahtjeva - surađivali tijekom revizije), u daljnjem su tekstu objavljeni samo indeksi. U pogledu ukupnog obujma prodaje kod nepovezanih kupaca u EU, kao i tržišnog udjela industrije Unije prikazanih u donjim tablicama 6. i 7., kako bi bili u skladu s gornjim tablicama 1. i 2. (potrošnja i kineski tržišni udjel), podaci se temelje na sva tri proizvođača iz Unije, tj. uključujući dvije grupacije podnositelje zahtjeva i trećeg proizvođača koji nije surađivao tijekom revizije (brojčani podaci o obujmu prodaje potonjeg temelje se na informacijama koje je dostavio podnositelj zahtjeva).
4.1. Proizvodnja
(43)
Tijekom RRIP-a, proizvodnja je smanjena za 35 % u usporedbi s 2007.
Tablica 3.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Proizvodnja (u komadima)
Indeks (2007. = 100)
100
84
55
65
4.2. Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(44)
Kapacitet proizvodnje ostao je stabilan između 2007 i RRIP-a. Dok je iskorištenost kapaciteta 2007. bila na niskoj razini, smanjenje proizvodnje između 2007. i RRIP-a doveo je do daljnjeg značajnog pada iskorištenosti kapaciteta za 20 postotnih bodova između 2007 i RRIP-a, kada je iskorištenost kapaciteta bila na vrlo niskoj razini.
Tablica 4.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Proizvodni kapacitet (u komadima)
Indeks (2007. = 100)
100
100
100
100
Iskorištenost kapaciteta
Indeks (2007. = 100)
100
84
55
65
4.3. Zalihe
(45)
Razina završnih zaliha industrije Unije povećala za 56 % između 2007. i RRIP-a.
Tablica 5.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Završne zalihe (u komadima)
Indeks (2007. = 100)
100
131
59
156
4.4. Obujam prodaje
(46)
Prodaja industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima smanjila se za 50 % tijekom razmatranog razdoblja s najvećim padom između 2008. i 2009.
Tablica 6.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam prodaje EU-a nepovezanim kupcima (u komadima)
Indeks (2007. = 100)
100
79
55
50
4.5. Tržišni udjel
(47)
Tržišni udjel industrije Unije pao je s već niske razine 2007. za dodatnih 16 % između 2007. i RRIP-a. Dva od četiri proizvođača iz Unije iz početnog ispitnog postupka zaustavila su proizvodnju ručnih paletnih viličara. Oba događaja mogu se smatrati posljedicom povećanog pritiska kineskog dampinškog uvoza na tržištu Unije koji je još više osjećala industrija Unije zbog značajno smanjene potrošnje.
Tablica 7.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Tržišni udjel industrije Unije
Indeks (2007. = 100)
100
95
111
84
4.6. Rast
(48)
Između 2007. i RRIP-a, potrošnja Unije smanjena je za 40 %. Industrija Unije izgubila je 3,2 postotna boda tržišnog udjela, dok je dotični uvoz dobio 5 postotnih bodova tržišnog udjela.
4.7. Zaposlenost
(49)
Razina zaposlenosti industrije Unije smanjena je za 17 % između 2007. i RRIP-a. Ovo pokazuje napore industrije Unije da racionalizira proizvodnju u situaciji snažnog pada potražnje.
Tablica 8.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Zaposlenost u području dotičnog proizvoda (osobe)
Indeks (2007. = 100)
100
84
76
83
4.8. Produktivnost
(50)
Produktivnost radne snage industrije Zajednice, izmjerena kao proizvodnja po zaposlenoj osobi godišnje, smanjena je za 22 % između 2007. i RRIP-a.
Tablica 9.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Produktivnost (u komadima po zaposleniku)
Indeks (2007. = 100)
100
103
74
78
4.9. Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene
(51)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije blago su se povećale za 4 % između 2007. i RRIP-a.
Tablica 10.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Jedinična cijena na tržištu EU-a (EUR/komad)
Indeks (2007. = 100)
100
101
103
104
4.10. Plaće
(52)
Između 2007. i RRIP-a, prosječna plaća po zaposleniku pala je za 29 %. To, također, pokazuje uspješne napore industrije Unije u ograničavanju troškova.
Tablica 11.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Godišnji trošak rada po zaposleniku (u tisućama EUR)
Indeks (2007. = 100)
100
91
63
71
4.11. Ulaganja
(53)
Između 2007. i RRIP-a, godišnji tok ulaganja u dotični proizvod od strane industrije Unije jako je pao za 91 %.
Tablica 12.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Neto ulaganja (EUR)
Indeks (2007. = 100)
100
58
27
9
4.12. Profitabilnost i povrat ulaganja
(54)
Profitabilnost industrije Unije značajno je smanjena za 66 % između 2007. i RRIP-a.
(55)
Povrat ulaganja („ROI”), također, je značajno smanjen za 57 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 13.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Neto dobit prodaje u EU-u nepovezanim kupcima (% neto prodaje)
Indeks (2007. = 100)
100
68
-2
34
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
Indeks (2007. = 100)
100
80
-2
43
4.13. Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(56)
Neto novčani tok iz poslovanja prikazan je donjoj tablici 14. Nije bilo nikakvih naznaka da se industrija Unije suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala, uglavnom zbog činjenice da su neki proizvođači uključeni u veće grupacije.
Tablica 14.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Novčani tok (EUR)
Indeks (2007. = 100)
100
84
65
73
4.14. Visina dampinške marže
(57)
S obzirom na obujam, tržišni udjel i cijene uvoza iz NRK-a, učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
4.15. Oporavak od učinaka prošlog dampinga
(58)
Gore ispitani pokazatelji pokazuju da je, bez obzira na uvođenje antidampinških mjera 2005., gospodarsko i financijsko stanje industrije Unije i dalje jako nestabilno zbog prevladavajuće prisutnosti jeftine kineske robe na tržištu Unije. Ovo već jako opasno stanje postalo je očito štetno tijekom 2009. i RRIP-a, kada je snažan pad potrošnje Unije naglasio puni opseg negativnog pritiska dampinškog kineskog uvoza. Tijekom tog razdoblja industrije Unije zabilježila je de facto smanjenje svoje proizvodnje i obujma prodaje po većoj stopi od potrošnje Unije te se, stoga, suočila s dodatnim značajnim gubitkom tržišnih udjela. Tijekom istog razdoblja, i unatoč mjerama, tržišni udjel kineskog uvoza dodatno je povećan, a kineski proizvodi i dalje su se uvozili po cijenama značajno nižima od cijena industrije Unije. Tijekom RRIP-a, dobit industrije Unije dodatno se smanjila. Stoga se industrija Unije nije mogla oporaviti od učinaka dampinga, a njezino se stanje čak i dodatno pogoršalo tijekom RRIP-a.
4.16. Zaključci
(59)
Između 2007. i RRIP-a, i neovisno o postojanju antidampinških mjera, niz važnih pokazatelja imao je negativni razvoj: Profitabilnost se smanjila za 4,9 postotnih bodova, obujam proizvodnje i prodaje smanjen je za 35 % odnosno 50 %, iskorištenost kapaciteta pala je za 35 %, što je dovelo do smanjenja zaposlenosti. Iako se dio tih negativnih razvoja događaja može objasniti snažnim padom potrošnje, koja je pala za gotovo 40 % tijekom razmatranog razdoblja, daljnji pada tržišnog udjela industrije Unije (pad od 4 postotna boda između 2007. i RRIP-a) i stalno povećanje tržišnog udjela uvoza iz NRK-a jasan su znak povećanog pritiska koji je proizašao iz dampinškog kineskog uvoza. S obzirom na kvazi-monopol koji je već dosegao kineski uvoz na tržištu Unije, svako daljnje povećanje kineskog uvoza, a i zbog njegovih značajno niskih cijena, može smanjiti razinu iskorištenosti proizvodnje industrije Unije ispod najniže razine potrebne za osiguranje njezine održivosti. U tom pogledu, podsjeća se da su dva proizvođača iz Unije bila prisiljena napustiti proizvodnju ručnih paletnih viličara tijekom razmatranog razdoblja, kako je već navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 47.
(60)
U svojim komentarima na objavu, jedan je kineski proizvođač izvoznik tvrdio da određeni pokazatelji, uključujući proizvodnju, obujam prodaje, profitabilnost, iskorištenost kapaciteta i zaposlenost, de facto ne pokazuju nikakav negativan razvoj industrije Unije. Međutim, to trgovačko društvo promatralo je samo razvoj između 2009. i RRIP-a, dok za procjenu štete treba ocijeniti ukupni razvoj industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja, tj. između 2007. i RRIP-a. Kako je gore objašnjeno (vidjeti uvodne izjave 43. do 49.), svi pokazatelji štete koje je naveo kineski izvoznik razvijali su se u negativnom smjeru tijekom razmatranog razdoblja.
(61)
Štoviše, isti je izvoznik tvrdio da Komisija nije razlikovala štetne učinke dampinškog uvoza od ostalih učinaka, posebno pad potražnje kao posljedicu gospodarske krize. Međutim, iako je istina da je potražnja Unije smanjena za 40 % tijekom razmatranog razdoblja, kineski izvoznici uspjeli su istodobno dobiti značajan tržišni udjel na štetu industrije Unije. Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 58., podsjeća se da je učinak dampinškog uvoza bio zapravo štetniji tijekom razdoblja slabe potražnje.
Stoga se zaključuje da je, unatoč postojanju antidampinških mjera, industrija Unije tijekom RRIP-a pretrpjela materijalnu štetu.
5. Učinak dampinškog uvoza i drugih čimbenika
5.1. Učinak dampinškog uvoza
(62)
Unatoč smanjenju potrošnje u Europskoj uniji tijekom razmatranog razdoblja, obujam uvoza iz dotične zemlje nije se smanjio po istoj stopi, što je dovelo do daljnjeg povećanja tržišnog udjela kineskog uvoza. S obzirom na izostanak suradnje kineskih proizvođača izvoznika, sniženje cijene i prodaja ispod cijene izračunati su na temelju najboljih raspoloživih činjenice, što je uključivalo različite izvore informacija, tj. podatke Eurostata, ponude kineskih proizvođača izvoznika koje su dostavili podnositelji zahtjeva i izvozne račune koje su prikupila carinska tijela država članica. Utvrđeno je da je uvoz iz dotične zemlje jasno smanjio cijene industrije Unije za između 43 % i 78 %, ovisno o korištenom izvoru informacija.
5.2. Uvoz iz ostalih zemalja
(63)
Uvoz iz ostalih zemalja na vrlo je niskoj razini i pao je za dodatnih 79 % između 2007. i RRIP-a. Tržišni udjel uvoza iz ostalih zemalja, također, se smanjio tijekom RRIP-a. Zbog povjerljivosti (dva proizvođača čine industriju Unije) u daljnjem su tekstu prikazani samo indeksi.
Tablica 15.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam uvoza iz ostalih zemalja (u komadima)
Indeks (2007. = 100)
100
60
6
21
Tržišni udjel uvoza iz ostalih zemalja
Indeks (2007. = 100)
100
71
12
34
6. Zaključak
(64)
Kako je prikazano u uvodnoj izjavi 41., uvoz iz dotične zemlje povećao se u pogledu tržišnog udjela tijekom razmatranog razdoblja, i to unatoč značajnom padu potrošnje Unije. To je povećalo tržišni udjel kineskog uvoza na 83 % tijekom RRIP-a. Taj povećani pritisak u pogledu obujma, unatoč sve manjoj potražnji, poklopio se sa značajno niskim kineskim uvoznim cijenama u Uniju, što je značajno snizilo cijene industrije Unije. Stoga se zaključuje da postoji jasna uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RRIP-a.
F. VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE
1. Uvodne napomene
(65)
Kao što je već navedeno, uvođenje antidampinških mjera nije omogućilo industriji Uniji da se oporavi od pretrpljene štete.
2. Vjerojatni razvoj kineskog izvoza ako se mjere stave izvan snage
(66)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 27., u NRK-u su raspoloživi veliki proizvodni kapaciteti. Već su razine proizvodnje 2008. i 2009. od 1,5 milijuna jedinica, odnosno 800 000 jedinica, bile dvostruko veće od cijelog tržišta Unije. Osim toga, samo je ograničeni dio kineske proizvodnje (14 % 2008. i 23 % 2009.) prodan na kineskom domaćem tržištu. Stoga bi se, u slučaju izostanka mjera, značajne dodatne količine kineskih ručnih paletnih viličara mogle usmjeriti na tržište Unije.
(67)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 31., kineske izvozne cijene u EU su, ukupno gledano, u skladu s prosječnim kineskim izvoznim cijenama prema svim trećim zemljama. Međutim, može se zaključiti da bi se barem dio kineskog izvoza prema trećim zemljama, osim EU-a ili SAD-a (40 % ukupnog kineskog izvoza), mogao preusmjeriti na EU ako se mjere stave izvan snage. Takav razvoj je vjerojatan ne samo jer se visoke cijene mogu postići ako nema mjera, ali i zbog podijeljenosti tog izvoza u treće zemlje. S obzirom na važnost tržišta Unije i već uspostavljenih prodajnih kanala, bilo bi lakše upravljati jednim izvoznim odredištem, nego skupinom različitih zemalja.
3. Zaključak
(68)
U svjetlu nalaza navedenih u gornjim uvodnim izjavama 66. i 67., zaključuje se da postoji vjerojatnost nastavka materijalne štete utvrđene tijekom RRIP-a u slučaju stavljanja mjera izvan snage. To će vjerojatno dovesti do daljnjeg pogoršanja gospodarskog i financijskog stanja industrije Unije, što bi čak moglo ugroziti njezino postojanje u srednjoročnom razdoblju.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(69)
U skladu s člankom 21. osnovne Uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika.
(70)
Treba podsjetiti da je u početnom ispitnom postupku smatrano da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja važećih antidampinških mjera na dotične stranke.
(71)
Na ovoj je osnovi ispitano može li se, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja štetnog dampinga, jasno zaključiti da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(72)
Međutim, industrija Unije je u razmatranom razdoblju stalno gubila tržišni udjel, dok se uvoz iz dotične države značajno povećao. Dva od četiri početna proizvođača iz Unije zaustavila su proizvodnju ispitanog postupka. Štoviše, industrija Unije je pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja. Bez postojanja mjera, industrija Unije vjerojatno bi bila u još gorem stanju.
3. Interes uvoznika i korisnika
(73)
Ni jedan od nepovezanih uvoznika i korisnika koji su kontaktirani nije se javio za suradnju. Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da učinak uvođenja mjera neće biti značajan za korisnike. Usprkos petogodišnjem postojanju mjera, uvoznici/korisnici u Uniji nastavili su se opskrbljivati, između ostalog, iz NRK-a. Nisu također predstavljeni nikakvi pokazatelji da imaju poteškoće u pronalaženju drugih izvora. Štoviše, podsjeća se da su u početnom ispitnog postupku korisnici koji su surađivali ostali neutralni u pogledu uvođenja mjera te da je zaključeno da su ručni paletni viličari bili manje važni za njihovo poslovanje. Tijekom ove revizije nisu utvrđene nikakve naznake o suprotnom. Stoga se zaključuje da nije vjerojatno da će zadržavanje antidampinških mjera imati ozbiljan učinak na uvoznike/korisnike u Uniji. De facto, bez mjera bi kineski dampinški uvoz mogao preuzeti monopol na tržištu ručnih paletnih viličara u Uniji.
4. Zaključak
(74)
S obzirom na gore navedeno, ne može se jasno zaključiti da zadržavanje trenutačnih antidampinških mjera ne bi bilo u interesu Unije.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(75)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.
(76)
U svojim komentarima nakon objave, industrija Unije naglasila je da su razine dampinga i sniženja cijena utvrđene tijekom revizije puno više nego u početnom ispitnom postupku te da postoji sve veći pritisak kineskog dampinškog uvoza. Industrija Unije je, stoga, tvrdila da je Komisija trebala razmotriti i ponovnu ocjenu razine antidampinških pristojbi. S obzirom na te komentare te nalaze ove revizije, razmotrena je mogućnost otvaranja potpune privremene revizije ograničene na damping.
(77)
Iz gore navedenoga slijedi da se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova iz NRK-a, trebaju zadržati. Podsjeća se da se te mjere sastoje od pristojbe ad valorem po različitim stopama.
(78)
Podsjeća se da su mjere koje podliježu trenutačnoj reviziji proširene Uredbom (EZ) br. 499/2009 na uvoz istog proizvoda, poslanog iz Tajlanda, bez obzira na to je li podrijetlom iz Tajlanda ili ne. Nije dostavljen nikakav novi element u pogledu okvira ove revizije. Konačna antidampinška pristojba od 46,7 % koja se primjenjuje „za sva ostala trgovačka društva” na uvoz podrijetlom iz NRK-a, stoga, se treba proširiti na uvoz istog proizvoda poslanog iz Tajlanda, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Tajlanda ili ne.
(79)
Stope antidampinške pristojbe za pojedinačno trgovačko društvo navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se jedino na uvoz dotičnog proizvoda koji proizvode ta trgovačka društva i posebno navedene pravne osobe. Uvozi dotičnog proizvoda, koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se posebno ne spominje u izvršnom dijelu ove Uredbe s njegovim nazivom i adresom, uključujući subjekte koji se odnose na ove koji se posebno spominju, ne mogu se okoristiti tim stopama i podložni su stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(80)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena navedenih individualnih stopa antidampinških pristojba (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se Komisiji (8) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede individualne stope pristojba,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz ručnih paletnih viličara i njihovih osnovnih dijelova, tj. šasije i hidraulike, koji su trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 8427 90 00 (oznake TARIC 8427900011 i 8427900019) i ex 8431 20 00 (oznake TARIC 8431200011 i 8431200019), podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Za potrebe ove Uredbe, ručni paletni viličari su viličari s kotačima koji podupiru vilice za rukovanje paletama, izrađeni tako da ih operater na tlu ručno gura, vuče i njima upravlja na glatkoj, ravnoj i tvrdoj površini korištenjem zglobne ručice. Ručni paletni viličari izrađeni su samo za podizanje tereta, pomoću ručice, na visinu dostatnu za njegov prijevoz, i nemaju nikakve dodatne funkcije ili svrhe, kao na primjer i. za pomicanje i podizanje tereta kako bi se podigli na višu razinu ili kao pomoć pri skladištenju tereta (teleskopski viličari), ii. za slaganje jedne palete iznad druge (viličari za slaganje), iii. za podizanje tereta na radnu razinu (podizne platforme) ili iv. za podizanje i vaganje tereta (viličari za vaganje).
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe (%)
Dodatna oznaka TARIC
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, NRK
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, NRK
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, NRK
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, NRK
7,6
A603
Sva ostala trgovačka društva
46,7
A999
3. Konačna antidampinška pristojba koja se primjenjuje za „sva ostala trgovačka društva”, kako je utvrđeno u stavku 2., proširuje se na ručne paletne viličare i njihove osnovne dijelove, tj. šasiju i hidrauliku, kako su dodatno definirani u stavku 1., trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 8427 90 00 i ex 8431 20 00 (oznake TARIC 8427900011 i 8431200011), poslane iz Tajlanda, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Tajlanda ili ne.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 10. listopada 2011.