EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1255/2011
af 30. november 2011
om et program for støtte til videreudvikling af en integreret havpolitik
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2, artikel 91, stk. 1, artikel 100, stk. 2, artikel 173, stk. 3, artikel 175 og 188, artikel 192, stk. 1, artikel 194, stk. 2, og artikel 195, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I tråd med meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 10. oktober 2007 om en integreret EU-havpolitik (»meddelelsen fra Kommissionen«) er det vigtigste formål med den integrerede EU-havpolitik (»den integrerede havpolitik«) at udvikle og gennemføre en integreret, samordnet, sammenhængende, gennemsigtig og bæredygtig beslutningstagning i forbindelse med oceaner og have, kyst- og øområder samt regioner i den yderste periferi og i de maritime sektorer.
(2)
I handlingsplanen, der ledsager meddelelsen fra Kommissionen, opregnes en række foranstaltninger, som Kommissionen foreslår som det første skridt til gennemførelse af en ny, integreret EU-havpolitik.
(3)
I Kommissionens statusrapport om den integrerede EU-havpolitik af 15. oktober 2009 sammenfattes de vigtigste resultater af den integrerede havpolitik indtil nu, ligesom der afstikkes retningslinjer for politikkens næste gennemførelsesfase.
(4)
Rådet understregede i sine konklusioner af 16. november 2009 om den integrerede havpolitik vigtigheden af at tilvejebringe midler til videreudvikling og gennemførelse af den integrerede havpolitik ved at opfordre Kommissionen til at fremlægge de nødvendige forslag til finansiering af foranstaltninger under den integrerede havpolitik i de gældende finansielle overslag med henblik på ikrafttræden i 2011.
(5)
I sin beslutning af 21. oktober 2010 om integreret havpolitik - Evaluering af gjorte fremskridt og nye udfordringer - støttede Europa-Parlamentet udtrykkeligt »Kommissionens hensigt om at finansiere den integrerede havpolitik med 50 mio. EUR i løbet af de næste to år med henblik på at bygge videre på tidligere projekter inden for områderne politik, forvaltning, bæredygtighed og kontrol«.
(6)
Finansieringsrammen for den integrerede havpolitik, der er fastsat i denne forordning, tager hensyn til både den nuværende økonomiske afmatning og det forhold, at dette er det første operationelle program, der specifikt er rettet mod gennemførelsen af den integrerede havpolitik.
(7)
Der er fortsat behov for bevillinger, for at Unionen skal kunne gennemføre og videreudvikle den integrerede havpolitik i tråd med Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om en integreret EU-havpolitik (4) og nå de overordnede mål som opstillet i meddelelsen fra Kommissionen og som bekræftet i statusrapporten fra oktober 2009 og godkendt af Rådet i dets konklusioner af 16. november 2009.
(8)
Det er ikke alle den integrerede havpolitiks prioriteter og mål, der er omfattet af andre EU-instrumenter såsom Samhørighedsfonden, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Fiskerifond, det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, instrumentet til førtiltrædelsesbistand og det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument, og derfor er det nødvendigt at udarbejde et program for støtte til videreudvikling af den integrerede havpolitik (»programmet«).
(9)
Med forbehold af de kommende forhandlinger om den flerårige finansielle ramme for perioden efter 2013 skal der stilles tilstrækkelige ressourcer til rådighed for at sikre, at den integrerede havpolitiks mål kan udvikles og gennemføres uden at undergrave de ressourcer, der er øremærket til andre politikker, og på samme tid styrke en bæredygtig udvikling af Unionens maritime regioner, herunder øer og regionerne i den yderste periferi. Derfor anses det for afgørende at inkludere den integrerede havpolitik i den flerårige finansielle ramme for perioden efter 2013. Endvidere bør der, hvis det er hensigtsmæssigt, udarbejdes et forslag til forlængelse af programmet efter 2013 ledsaget af et forslag om en passende finansieringsramme.
(10)
Finansiel støtte til foranstaltninger vedrørende den integrerede havpolitik med henblik på at fremme udviklingen inden for maritime anliggender vil i høj grad indvirke på den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed.
(11)
EU-finansieringen bør udformes således, at den støtter sonderende undersøgelser i forbindelse med foranstaltninger, som skal fremme den integrerede havpolitiks strategiske mål, under behørig hensyntagen til deres samlede virkninger, på basis af en økosystembaseret tilgang, til bæredygtig »blå« økonomisk vækst, beskæftigelse, innovation og konkurrenceevne i kyst- og øområder samt regioner i den yderste periferi og til fremme af den integrerede havpolitiks internationale dimension.
(12)
Den integrerede havpolitiks strategiske mål omfatter en integreret havforvaltning på alle planer; videreudvikling og gennemførelse af integrerede havområdestrategier tilpasset de specifikke behov i de forskellige havområder i Europa; videreudvikling af tværgående værktøjer til udformning af integrerede politikker, der sigter på at forbedre synergieffekterne og koordineringen mellem de eksisterende politikker og instrumenter, herunder ved hjælp af udveksling af oplysninger og viden om havet; større inddragelse af interessenter i ordninger for integreret havforvaltning; beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af hav- og kystressourcer samt fastlæggelse af bæredygtighedstærskler for menneskelige aktiviteter og beskyttelse af hav- og kystmiljøet og biodiversiteten under havstrategirammedirektivet (5), som er miljøsøjlen i den integrerede havpolitik, samt vandrammedirektivet (6).
(13)
Det er vigtigt, at programmet er koordineret med de øvrige EU-politikker, der kan have en havdimension, navnlig strukturfondene, de transeuropæiske transportnet, den fælles fiskeripolitik, turisme, miljø og klimaændringer, rammeprogrammet for forskning og udvikling og energipolitikken.
(14)
Der bør fastlægges generelle mål for programmet for at sikre sammenhæng mellem dets forskellige aspekter. For hvert generelt mål bør der fastsættes mere detaljerede operationelle mål. Fordelingen af midler til de generelle mål for perioden 2011-2013 er angivet i bilaget. Denne fordeling sikrer fleksibilitet, således at den generelle budgetramme pr. mål kan øges/reduceres, uden at overstige den overordnede finansieringsramme.
(15)
EU-finansieringen bør give mulighed for at støtte udvikling af integreringen af havovervågningen i overensstemmelse med Еuropa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2010 og Rådets konklusioner af 17. november 2009 om integrering af havovervågning under hensyn til køreplanen med henblik på etablering af den fælles ramme for informationsudveksling for EU's maritime område (CISE). Denne øremærkede finansiering bør derfor begrænses til udvikling af et decentraliseret informationsudvekslingssystem, dvs. foranstaltninger, der bl.a. omfatter software, til forbedring af grænsefladen mellem overvågningssystemerne. Programmet bør tage hensyn til resultaterne af andre projekter vedrørende det decentraliserede havovervågningssystem.
(16)
Gennemførelse af programmet i tredjelande bør bidrage til støttemodtagerlandets udviklingsmål og være forenelig med andre EU-samarbejdsinstrumenter, herunder mål og prioriteter for de relevante EU-politikker og gældende EU-ret samt relevante internationale konventioner.
(17)
Programmet bør supplere og være sammenhængende med eksisterende og fremtidige finansieringsinstrumenter, som Unionen og medlemsstaterne stiller til rådighed på nationalt og subnationalt plan, og som har til formål at fremme beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af oceaner, have og kystområder og bidrage til at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne og deres kyst- og øområder samt regioner i den yderste periferi, idet der tages hensyn til prioriteringen af nationale og lokale projekter og deres fremskridt.
(18)
Foranstaltningerne i programmet bør supplere andre EU-foranstaltninger for at sikre sammenhængende gennemførelse af EU-retsakterne vedrørende de relevante sektorpolitikker og samtidig forhindre overlapning.
(19)
Der er også behov for at fastsætte regler for programmering af foranstaltninger, udgifters støtteberettigelse, EU-støttens størrelse, de vigtigste betingelser for tilrådighedsstillelse af støtte og programmets samlede budget.
(20)
Programmet bør gennemføres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (7) (»finansforordningen«) og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8).
(21)
I denne forordning fastlægges en finansieringsramme for det flerårige program, der som omhandlet i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (9) udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure.
(22)
For at Kommissionen lettere skal kunne overvåge denne forordnings gennemførelse, bør der åbnes mulighed for at finansiere udgifter til overvågning, kontrol og evaluering.
(23)
De årlige arbejdsprogrammer for programmets gennemførelse bør vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (10).
(24)
For så vidt angår foranstaltningerne finansieret i henhold til denne forordning er det nødvendigt at sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes ved anvendelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (11), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (12) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (13).
(25)
For at sikre, at EU-finansieringen anvendes effektivt, bør de foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne forordning, regelmæssigt evalueres.
(26)
Det er underforstået, at ingen af foranstaltningerne i forbindelse med programmet kræver et supplerende retsgrundlag.
(27)
Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene, og kan derfor på grund af omfanget og virkningerne af de foranstaltninger, der skal finansieres under programmet, bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand
Ved denne forordning indføres et program for støtte til foranstaltninger til videreudvikling og gennemførelse af den integrerede EU-havpolitik (»programmet«).
Den integrerede EU-havpolitik fremmer koordineret og sammenhængende beslutningstagning med henblik på at maksimere den bæredygtige udvikling, økonomiske vækst og sociale samhørighed i medlemsstaterne, navnlig Unionens kystområder, øområder og regioner i den yderste periferi, samt maritime sektorer, gennem sammenhængende og koordinerede havrelaterede politikker og relevant internationalt samarbejde.
Programmet støtter den bæredygtige udnyttelse af havene og større videnskabelig viden.
Artikel 2
Generelle målsætninger
Programmet har følgende generelle mål:
a)
at fremme udvikling og gennemførelse af integreret forvaltning af hav- og kystanliggender
b)
at bidrage til udvikling af tværgående værktøjer, dvs. maritim fysisk planlægning, den fælles ramme for informationsudveksling (CISE) og havviden om oceaner, have og kystområder, inden for og grænsende op til Unionen, for at udvikle synergier og støtte hav- eller kystrelaterede politikker, navnlig inden for økonomisk udvikling, beskæftigelse, miljøbeskyttelse, forskning, maritim sikkerhed, energi og udviklingen af grønne maritime teknologier, under hensyn til og på grundlag af eksisterende redskaber og initiativer
c)
at fremme beskyttelse af havmiljøet, herunder navnlig biodiversiteten, og bæredygtig udnyttelse af hav- og kystressourcer og nærmere at fastlægge bæredygtighedstærskler for menneskelige aktiviteter, der har indvirkning på havmiljøet, navnlig inden for rammerne af direktiv 2008/56/EF (»havstrategirammedirektivet«)
d)
at støtte udviklingen og gennemførelsen af havområdestrategier
e)
at forbedre og fremme eksternt samarbejde om og ekstern koordinering af den integrerede EU-havpolitiks mål på baggrund af debatter inden for internationale fora, idet tredjelande tilskyndes til at ratificere og gennemføre De Forenede Nationers havretskonvention (UNCLOS)
f)
at støtte bæredygtig økonomisk vækst, beskæftigelse, innovation og nye teknologier i maritime sektorer og i Unionens kyst- og øområder samt regioner i Unionens yderste periferi.
Artikel 3
Operationelle mål
1. Under det mål, der er opstillet i artikel 2, litra a), (integreret havforvaltning), skal programmet:
a)
fremme foranstaltninger, der tilskynder medlemsstaterne og EU-regioner til at udvikle, indføre eller gennemføre integreret havforvaltning
b)
fremme tværsektorielle samarbejdsplatforme og -netværk, der omfatter repræsentanter for offentlige, regionale og lokale myndigheder, virksomheder, forskere, borgere, civilsamfundsorganisationer og arbejdsmarkedets parter
c)
øge synligheden af og gøre de offentlige myndigheder, den private sektor og offentligheden opmærksom på en integreret tilgang til maritime anliggender.
2. Under det mål, der er opstillet i artikel 2, litra b), (tværgående værktøjer), skal programmet fremme udviklingen af:
a)
den fælles informationsudvekslingsstruktur på det maritime område i Unionen til fremme af tværsektoriel og grænseoverskridende udveksling af overvågningsdata, som sammenkæder alle brugergrupper i overensstemmelse med principperne for integreret havovervågning, med henblik på at styrke sikker og bæredygtig anvendelse af havarealerne under hensyn til den relevante sektorpolitikudvikling for så vidt angår overvågning og i givet fald støtte den nødvendige udvikling
b)
maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning, som begge er vigtige værktøjer i forbindelse med bæredygtig udvikling af hav- og kystområder og begge bidrager til målene for økosystembaseret forvaltning og udviklingen af forbindelser mellem havet og landjorden samt fremmer medlemsstaternes samarbejde, f.eks. udviklingen af foranstaltninger, også på forsøgsbasis, som forener produktionen af vedvarende energi og fiskeopdræt
c)
en omfattende og offentligt tilgængelig havdata- og havvidenbase af høj kvalitet, der gør det lettere at udveksle, genanvende og sprede sådanne data og sådan viden mellem forskellige brugergrupper ved hjælp af eksisterende data, hvorved det undgås, at databaserne overlapper hinanden. Med henblik herpå udnyttes Unionens og medlemsstaternes allerede eksisterende programmer fuldt ud, herunder Inspire (14) og GMES (15).
3. Under det mål, der er opstillet i artikel 2, litra c), (beskyttelse af havmiljøet), skal programmet:
a)
støtte beskyttelse og bevaring af hav- og kystmiljøet samt forebygge og reducere tilførsler til havmiljøet, herunder affald i havet, med henblik på gradvis at udfase forurening
b)
bidrage til sundhed, biodiversitet og modstandsdygtighed i marine økosystemer og økosystemer i kystområder
c)
fremme koordinationen mellem medlemsstater og andre interessenter i forbindelse med gennemførelsen af en økosystembaseret tilgang til forvaltningen af menneskelige aktiviteter og forsigtighedsprincippet
d)
lette udviklingen af fælles metoder og standarder
e)
fremme aktioner til modvirkning af og tilpasning til klimaforandringernes indvirkning på hav-, kyst- og ømiljøet med særlig vægt på de områder, der er mest sårbare i så henseende
f)
støtte udviklingen af strategiske tilgange til forskning, der tager sigte på en vurdering af økosystemernes nuværende tilstand, så der skabes grundlag for økosystembaseret forvaltning og planlægning på regionalt og nationalt plan.
4. Under det mål, der er opstillet i artikel 2, litra d), (havområdestrategier), skal programmet:
a)
støtte udvikling og gennemførelse af integrerede havområdestrategier under hensyn til en afbalanceret tilgang i alle havområder samt til havområdernes og underhavområdernes særlige karakteristika og i givet fald af de relevante makroregionale strategier, særlig dem, hvor udvekslingen af oplysninger og erfaringer mellem de forskellige lande allerede er etableret, og hvor der eksisterer operative multinationale strukturer
b)
fremme og lette udnyttelsen af synergier mellem nationalt plan, regionalt plan og EU-plan og udveksle oplysninger, herunder om metoder og standarder, og udveksling af bedste praksis inden for havpolitik, hvilket omfatter forvaltning af havpolitik og sektorpolitikker, der har indvirkning på regionale have og kystområder.
5. Under det mål, der er opstillet i artikel 2, litra e), (international dimension), skal programmet:
a)
tilskynde til, at der fortsat samarbejdes tæt med medlemsstaterne om en integreret tilgang med tredjelande og interessenter i tredjelande, der deler et havområde med EU-medlemsstater, herunder om ratificering og gennemførelse af UNCLOS
b)
fremme dialogen med tredjelande under hensyn til UNCLOS og de relevante gældende internationale konventioner, der er baseret på UNCLOS
c)
tilskynde til udveksling af bedste praksis, der supplerer eksisterende initiativer, under hensyn til udviklingen af regionale strategier på subregionalt plan.
Dette operationelle mål skal forfølges i overensstemmelse med Unionens samarbejdsinstrumenter under hensyntagen til målene i de nationale og regionale udviklingsstrategier.
6. Under det mål, der er opstillet i artikel 2, litra f), (vækst, beskæftigelse og innovation), skal programmet:
a)
fremme initiativer til fordel for vækst og beskæftigelse i de maritime sektorer og i kyst- og øområder
b)
fremme uddannelse, videreuddannelse og karrieremuligheder i maritime erhverv
c)
fremme udvikling af grønne teknologier, vedvarende havenergi, grøn skibsfart og nærskibsfart
d)
fremme udvikling af turisme i kyst-, hav- og øområder.
Artikel 4
Støtteberettigede foranstaltninger
Der kan under programmet ydes finansiel støtte til følgende former for foranstaltninger, der er i overensstemmelse med artikel 2 og 3:
a)
projekter, herunder forsøgsprojekter, undersøgelser, forskning og operationelle samarbejdsprogrammer, herunder programmer for almen og faglig uddannelse og videreuddannelse
b)
information af offentligheden og udveksling af bedste praksis, bevidstgørelse og kommunikations- og formidlingsaktiviteter i tilknytning hertil, herunder offentlige kampagner og arrangementer, samt udvikling og ajourføring af websteder og relevante sociale netværk og databaser
c)
konferencer, seminarer, workshopper og aktørfora
d)
samling, overvågning og visualisering og sikring af offentlig adgang til et betydeligt datamateriale, bedste praksis og databaser om EU-finansierede regionale projekter, i givet fald via et sekretariat oprettet til et eller flere af disse formål, hvilket vil gøre det lettere at indføre fælles ensartede standarder for indsamling og behandling af data
e)
foranstaltninger i forbindelse med tværgående værktøjer, herunder forsøgsprojekter.
Artikel 5
Den finansielle interventions art
1. Unionens finansielle støtte kan antage følgende retlige former:
a)
støtte, hvoraf den maksimale EU-medfinansieringssats pr. foranstaltning er 80 %
b)
kontrakter om offentlige indkøb
c)
administrative aftaler med Det Fælles Forskningscenter.
2. Der kan under programmet ydes såvel støtte til foranstaltninger som driftsstøtte. Medmindre andet er fastsat i finansforordningen, udvælges støttemodtagere eller kontrakter om offentlige indkøb efter indkaldelse af forslag eller efter udbud.
Artikel 6
Støttemodtagere
1. Der kan under programmet primært ydes finansiel støtte til fysiske eller juridiske personer, der er underlagt privat- eller offentligretlige regler i en af medlemsstaterne eller EU-retten.
2. Tredjelande og interessenter i tredjelande, der deler et havområde med EU-medlemsstater, samt internationale organisationer eller organer, der forfølger ét eller flere af de generelle og operationelle mål, der er opstillet i artikel 2 og 3, kan også omfattes af programmet. Foranstaltningerne skal altid omfatte deltagere fra Unionen.
3. Betingelserne for deltagelse i en procedure fastsættes i den relevante indkaldelse af forslag eller det relevante udbud.
Artikel 7
Principper for gennemførelsen
1. Foranstaltninger, der finansieres under programmet, er ikke berettigede til at modtage støtte fra andre EU-finansieringsinstrumenter. Der tilstræbes synergi og komplementaritet med Unionens øvrige instrumenter. Foranstaltninger under programmet supplerer gennemførelsen af de relevante sektorpolitikker.
2. Kommissionen sikrer, at ansøgere, der søger om finansiel støtte under programmet, og modtagere af en sådan støtte oplyser den indgående om finansieringen af foranstaltningerne. Der ydes kun økonomisk støtte via programmet i det omfang, der ikke findes andre EU-finansieringsmuligheder.
3. De foranstaltninger, der støttes af programmet, skal svare til Unionens mål og politikker for 2020 og 2050. Alle medlemsstater, maritime sektorer og kyst- og øområder samt regioner i den yderste periferi skal kunne omfattes af programmet, og der skal skabes en egentlig europæisk merværdi. Hvad angår finansieringen af foranstaltninger i de forskellige havområder, opretholdes der en passende regional balance.
4. De foranstaltninger, der støttes af programmet, stimulerer og styrker dialog, samarbejde og koordinering med og blandt medlemsstater, EU-regioner, interessenter, borgere, civilsamfundsorganisationer og arbejdsmarkedets parter, samtidig med at der sikres fuld gennemsigtighed.
5. De foranstaltninger, der støttes af programmet, gør det lettere at udnytte synergier og udveksle oplysninger, metoder, standarder og bedste praksis.
6. Principperne for god forvaltning og gennemsigtighed i beslutningsprocesserne finder anvendelse på gennemførelsen af programmet, og programmet har til formål at bidrage til gennemsigtighed og god forvaltning inden for alle tilknyttede sektorpolitikker på unionsplan, nationalt og regionalt plan.
Artikel 8
Gennemførelsesprocedurer
1. Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med finansforordningen.
2. Med henblik på programmets gennemførelse vedtager Kommissionen i overensstemmelse med målene i artikel 2 og 3 årlige arbejdsprogrammer efter proceduren i artikel 14, stk. 2.
Artikel 9
Budgetmidler
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet er for perioden fra den 1. januar 2011 til den 31. december 2013 fastlagt til 40 000 000 EUR.
2. Budgetmidlerne afsat til programmet opføres som årlige bevillinger i Unionens almindelige budget. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for finansieringsrammen.
3. Fordelingen af midler blandt de i artikel 2 omhandlede generelle mål er anført i bilaget.
Artikel 10
Teknisk bistand
1. Op til 1 % af finansieringsrammen, jf. artikel 9, kan også dække nødvendige udgifter til forberedende foranstaltninger, overvågning, kontrol, revision eller evaluering, som er en direkte forudsætning for, at de foranstaltninger, der er støtteberettigede i henhold til denne forordning, kan gennemføres effektivt, og at målene kan nås.
2. Foranstaltningerne i stk. 1 kan navnlig omfatte undersøgelser, ekspertmøder, udgifter til it-værktøjer, it-systemer og it-netværk og eventuel anden teknisk, videnskabelig og administrativ bistand og ekspertise, som Kommissionen måtte have behov for for at gennemføre denne forordning.
Artikel 11
Overvågning
1. Hver støttemodtager skal sende Kommissionen tekniske og finansielle rapporter om forløbet af det arbejde, der finansieres under programmet. Der skal endvidere fremlægges en endelig rapport senest tre måneder efter afslutningen af hvert projekt.
2. Uden at det berører den revision, som Revisionsretten udfører i samarbejde med de kompetente nationale revisionsinstitutioner eller myndigheder, jf. artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), eller enhver kontrol, der udføres i henhold til artikel 322, stk. 1, litra b), i TEUF, foretager tjenestemænd og andre ansatte i Kommissionen kontrol på stedet, bl.a. ved stikprøver, af projekter og andre foranstaltninger, der finansieres under programmet, især for at kontrollere, om de er i tråd med programmets mål, og om foranstaltningerne i artikel 2, 3 og 4 i denne forordning er støtteberettigede.
3. Kontrakter og aftaler, der indgås som led i gennemførelsen af denne forordning, skal især indeholde bestemmelser om tilsyn og finanskontrol udøvet af Kommissionen eller dennes befuldmægtigede repræsentant og om Revisionsrettens revision, om nødvendigt på stedet.
4. Hver støttemodtager opbevarer al dokumentation for udgifterne til et projekt, således at Kommissionen har adgang til den pågældende dokumentation i fem år efter sidste udbetaling til det pågældende projekt.
5. På grundlag af resultaterne af rapporterne og stikprøverne, jf. stk. 1 og 2, justerer Kommissionen om nødvendigt størrelsen af eller tildelingsbetingelserne for den oprindeligt godkendte finansielle støtte samt tidsplanen for udbetalinger.
6. Kommissionen kontrollerer, om de foranstaltninger, der finansieres under programmet, gennemføres korrekt, er i overensstemmelse med foranstaltninger i henhold til andre sektorpolitikker og -instrumenter og om de overholder denne forordning og finansforordningen.
Artikel 12
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Ved gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres under programmet, sørger Kommissionen for, at Unionens økonomiske interesser beskyttes ved:
a)
anvendelse af forebyggende foranstaltninger mod svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter
b)
effektiv kontrol
c)
inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb
d)
anvendelse af sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i tilfælde af uregelmæssigheder.
2. Med henblik på anvendelsen af stk. 1 handler Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95, forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96 og forordning (EF) nr. 1073/1999.
3. Kommissionen begrænser eller suspenderer udbetalingen af finansiel støtte til en foranstaltning eller kræver den tilbagebetalt, hvis den konstaterer uregelmæssigheder, herunder manglende overholdelse af denne forordning eller den individuelle afgørelse eller kontrakten eller aftalen om ydelse af den finansielle støtte, eller hvis det viser sig, at der, uden at der er blevet anmodet om Kommissionens godkendelse, er foretaget en ændring af foranstaltningen, der strider mod dennes art eller gennemførelsesbetingelserne.
4. Hvis tidsfrister ikke overholdes, eller hvis det stadium, som gennemførelsen af en foranstaltning befinder sig på, gør det berettiget kun at udbetale en del af den tildelte finansielle støtte, anmoder Kommissionen støttemodtageren om at fremsætte sine bemærkninger inden udløbet af en nærmere fastsat frist. Hvis støttemodtageren ikke giver et tilfredsstillende svar, kan Kommissionen annullere resten af støtten og kræve allerede udbetalte beløb tilbagebetalt.
5. Ethvert uretmæssigt udbetalt beløb skal tilbagebetales til Kommissionen. Beløb, der ikke betales tilbage til tiden, pålægges morarenter efter betingelserne i finansforordningen.
6. Med henblik på anvendelsen af denne artikel forstås ved »uregelmæssighed« enhver overtrædelse af en bestemmelse i EU-retten eller enhver misligholdelse af en kontraktlig forpligtelse, der kan tilskrives en økonomisk aktørs handling eller undladelse, og som ved en uretmæssig udgift skader eller ville kunne skade Unionens almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af Unionen.
Artikel 13
Rapportering, evaluering og forlængelse
1. Kommissionen underretter regelmæssigt og straks Europa-Parlamentet og Rådet om sit arbejde.
2. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet:
a)
en statusrapport senest den 31. december 2012; denne rapport skal indeholde en evaluering af programmets indvirkning på andre EU-politikker
b)
en rapport om den efterfølgende evaluering senest den 31. december 2014.
3. Kommissionen forelægger i givet fald et forslag til retsakt om forlængelse af programmet efter 2013 med en passende finansieringsramme.
Artikel 14
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Artikel 15
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. november 2011.
32011R1255
L 321/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA (EU) br. 1255/2011 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 30. studenoga 2011.
o uspostavi Programa za potporu daljnjem razvoju integrirane pomorske politike
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2., članak 91. stavak 1., članak 100. stavak 2. i članak 173. stavak 3., članke 175. i 188. i članak 192. stavak 1., članak 194. stavak 2. i članak 195. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon slanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
budući da:
(1)
U skladu s Komunikacijom Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 10. listopada 2007. o integriranoj pomorskoj politici za Europsku uniju („Komunikacija Komisije”), glavni je cilj integrirane pomorske politike Unije (IPP) razviti i primijeniti integrirano, usklađeno, koherentno, transparentno i održivo donošenje odluka vezanih za oceane, mora, priobalne, otočne i najudaljenije regije i u pomorskim sektorima.
(2)
Komisija je u akcijskom planu koji prati Komunikacija Komisije utvrdila niz mjera koje predlaže kao prvi korak u provođenju nove IPP za Uniju.
(3)
U Izvješću o napretku Komisije o integriranoj pomorskoj politici EU od 15. listopada 2009. sažeta su glavna postignuća IPP-a do tog datuma i zacrtan je put za sljedeću fazu njezine provedbe.
(4)
Vijeće je u svojim zaključcima od 16. studenoga 2009. naglasilo važnost financiranja za daljnji razvoj i provedbu IPP-a, pri čemu je pozvalo Komisiju da predstavi potrebne prijedloge za financiranje mjera integrirane pomorske politike u okviru postojeće Financijske perspektive, radi stupanja na snagu do 2011.
(5)
Europski parlament je u svojoj rezoluciji od 21. listopada 2010. o integriranoj pomorskoj politici (IPP) - Ocjena postignutog napretka i novi izazovi, izričito podržao namjeru koju je izrazila Komisija da „tijekom sljedeće dvije godine financira IPP s 50 milijuna EUR kako bi nadogradila prethodne projekte na području politike, upravljanja, održivosti i nadzora.”
(6)
Financijski okvir za IPP koji je utvrđen u ovoj Uredbi uzima u obzir kako trenutačan gospodarski pad, tako i činjenicu da je ovo prvi operativni program posebno posvećen provedbi IPP-a.
(7)
Potrebno je trajno financiranje Unije kako bi se mogao provesti i dalje razvijati IPP u skladu s rezolucijom Europskog parlamenta od 20. svibnja 2008. o integriranoj pomorskoj politici za Europsku uniju (4) i kako bi se mogli slijediti njezini glavni ciljevi, utvrđeni u Komunikaciji Komisije i potvrđeni u Izvješću o napretku iz listopada 2009. te podržani u zaključcima Vijeća od 16. studenoga 2009.
(8)
S obzirom da nisu svi prioriteti i ciljevi IPP-a obuhvaćeni postojećim instrumentima Unije, kao što je Kohezijski fond, Europski fond za regionalni razvoj, Europski fond za ribarstvo, Sedmi okvirni program za istraživanje, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti, Instrument za pretpristupnu pomoć i Instrument europskog susjedstva i partnerstva, potrebno je uspostaviti Program za potporu daljnjem razvoju IPP-a („Program”).
(9)
Ne dovodeći u pitanje nadolazeće pregovore o višegodišnjem financijskom okviru nakon 2013. godine, morat će biti dostupna dostatna sredstva kako bi se omogućio razvoj i postizanje ciljeva IPP-a bez ugrožavanja sredstava koja su namijenjena za druge politike, potičući istodobno održivi razvoj pomorskih regija Unije, uključujući otoke, i najudaljenije regije. U tu svrhu smatra se neophodnim uključivanje IPP-a u višegodišnji financijski okvir nakon 2013. godine. Pored toga bi se prema potrebi trebao sastaviti prijedlog za produljenje programa u razdoblju nakon 2013. godine, uz prijedlog koji utvrđuje odgovarajući financijski okvir.
(10)
Razvoj pomorskih pitanja kroz financijsku potporu za mjere IPP-a imat će značajan učinak na gospodarsku, društvenu i teritorijalnu koheziju.
(11)
Financiranje Unije trebalo bi biti namijenjeno potpori istraživačkom radu na mjerama čiji je cilj promicanje strateških ciljeva IPP-a, pri čemu se posvećuje odgovarajuća pažnja kumulativnim učincima, na temelju pristupa ekosustava, na održivi „plavi” gospodarski razvoj, zapošljavanje, inovacije i konkurentnost u priobalnim, otočnim i najudaljenijim regijama, te na promicanje međunarodne dimenzije IPP-a.
(12)
Strateški ciljevi IPP-a uključuju integrirano pomorsko upravljanje na svim razinama; daljnji razvoj i provedbu integriranih strategija za morske bazene, koje su prilagođene posebnim potrebama različitih morskih bazena u Europi; daljnji razvoj međusektorskih alata za integrirano donošenje odluka s ciljem poboljšanja sinergija i usklađivanja između postojećih politika i instrumenata, uključujući kroz razmjenu podataka vezanih za pomorstvo i znanja; bliže sudjelovanje zainteresiranih strana u programima integriranog pomorskog upravljanja; zaštita i održivo korištenje morskih i priobalnih resursa; te utvrđivanje granica održivosti čovjekovih djelatnosti i zaštita morskog i priobalnog okoliša i biološke raznolikosti u okviru Okvirne direktive o morskoj strategiji (5), koja predstavlja okolišni temelj IPP-a, kao i Okvirne direktive o vodama (6).
(13)
Važno je da program bude usklađen s drugim politikama Unije koje mogu obuhvaćati pomorsku dimenziju, posebno sa strukturnim fondovima, transeuropskom prometnom mrežom, zajedničkom ribarskom politikom, turizmom, okolišem i klimatskim promjenama, okvirnim programom za istraživanje i razvoj i energetskom politikom.
(14)
Kako bi se osigurala usklađenost između različitih aspekata programa, treba utvrditi njegove opće ciljeve. Za svaki opći cilj potrebno je utvrditi detaljnije operativne ciljeve. Raspodjela sredstava među općim ciljevima za razdoblje 2011.-2013. navedena je u prilogu. Ta raspodjela omogućava povećanje ili smanjenje općih financijskih sredstava dodijeljenih pojedinom cilju bez prekoračenja ukupnog financijskog okvira.
(15)
Financiranje Unije trebalo bi omogućiti potporu razvoju integracije pomorskog nadzora u skladu s rezolucijom Europskog parlamenta od 21. listopada 2010. i zaključaka Vijeća od 17. studenoga 2009. o integraciji pomorskog nadzora, uzimajući u obzir nacrt za uspostavu zajedničkog okoliša za razmjenu informacija za pomorsko područje (CISE). To namjensko financiranje bi stoga trebalo biti ograničeno na razvoj decentraliziranog sustava za razmjenu informacija, odnosno mjera, uključujući programsku podršku za poboljšanje povezanosti između sustava nadzora. Program treba uzeti u obzir rezultate drugih projekata vezanih za decentralizirane sustave pomorskog nadzora.
(16)
Provedba programa u trećim zemljama trebala bi doprinositi razvoju ciljeva države korisnice i biti usklađena s drugim instrumentima za suradnju Unije, uključujući ciljeve i prioritete odgovarajućih politika Unije i pravne stečevine Unije, kao i odgovarajućih međunarodnih konvencija.
(17)
Program mora biti komplementaran i usklađen s postojećim i budućim financijskim instrumentima koje su osigurale Unija i države članice na nacionalnoj i podnacionalnoj razini za promicanje zaštite i održivog razvoja oceana, mora i priobalja, pomoć pri podupiranju učinkovitije suradnje između država članica i njihovih priobalnih, otočnih i najudaljenijih regija, uzimajući u obzir prioritete i napredak nacionalnih i lokalnih projekata.
(18)
Mjere predviđene programom trebaju biti komplementarne s drugim mjerama Unije, kako bi se osigurala usklađena provedba pravnih akata Unije u pogledu relevantnih sektorskih politika, izbjegavajući udvostručavanje.
(19)
Također je potrebno utvrditi pravila za programiranje mjera, prihvatljivost izdataka, razinu financijske pomoći Unije, glavne uvjete pod kojima ona treba biti dostupna te ukupni proračun programa.
(20)
Program se treba provoditi u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (7) („Financijska uredba”) i Uredbom Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 od 23. prosinca 2002. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (8).
(21)
Ovom se Uredbom utvrđuje financijski okvir višegodišnjeg programa koji, u smislu točke 37. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (9), čini glavni referentni okvir proračunskom tijelu tijekom godišnjeg proračunskog postupka.
(22)
Kako bi se Komisiji pomoglo u praćenju provedbe ove Uredbe, trebalo bi omogućiti financiranje izdataka vezanih za praćenje, provjere i ocjenjivanje.
(23)
Godišnje programe rada za provedbu Programa Komisija treba usvojiti u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (10).
(24)
U pogledu mjera koje se financiraju na temelju ove Uredbe, treba zaštititi financijske interese Unije primjenom Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (11), Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (12), te Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (13).
(25)
Kako bi se osigurala učinkovitost financiranja Unije, mjere koje se financiraju na temelju ove Uredbe treba redovito ocjenjivati.
(26)
Podrazumijeva se da niti jedna od mjera predviđenih u sklopu programa ne zahtijeva pozivanje na dodatni pravni temelj.
(27)
S obzirom da se ciljevi ove uredbe ne mogu u dovoljnoj mjeri postignuti na razini pojedinih država članica, već se mogu zbog opsega i učinaka bolje postići na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je navedeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je navedeno u tom članku, ova uredba ne prelazi okvire onog što je nužno za postizanje tih ciljeva,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet
Ovom se uredbom uspostavlja Program za potporu mjerama namijenjenim za promicanje daljnjeg razvoja i provedbe integrirane pomorske politike Unije („Program”).
Integrirana pomorska politika Unije („IPP”) podupire usklađeno i koherentno donošenje odluka s ciljem najvećeg mogućeg održivog razvoja, gospodarskog rasta i društvene kohezije u državama članicama, posebno u pogledu priobalnih, otočnih i najudaljenijih regija Unije, kao i pomorskih sektora, kroz koherentne pomorske politike i odgovarajuću međunarodnu suradnju.
Program podupire održivo korištenje mora i oceana te širenje znanstvenih spoznaja.
Članak 2.
Opći ciljevi
Opći ciljevi programa su sljedeći:
(a)
podupirati razvoj i provedbu integriranog upravljanja pomorskim i priobalnim poslovima;
(b)
doprinositi razvoju međusektorskih alata, i to pomorskog prostornog planiranja, zajedničkog okoliša za razmjenu informacija (CISE) i morskog znanja o oceanima, morima i priobalnim regijama unutar i na granici s Unijom, kako bi se razvile sinergije i poduprle politike vezane za mora i priobalje, posebno na području gospodarskog razvoja, zapošljavanja, zaštite okoliša, istraživanja, pomorske sigurnosti, energije i razvoja zelenih pomorskih tehnologija, uzimajući u obzir i nadograđujući postojeće alate i inicijative;
(c)
promicati zaštitu morskog okoliša, posebno njegove biološke raznolikosti, i održivog korištenja morskih i priobalnih resursa, te dalje utvrditi granice održivosti čovjekovih djelatnosti koje imaju učinak na morski okoliš, posebno u okviru Direktive 2008/56/EZ (Okvirne direktive o morskoj strategiji);
(d)
podupirati razvoj i provedbu strategija za morske bazene;
(e)
poboljšati i ojačati vanjsku suradnju i usklađivanje u pogledu ciljeva IPP-a na temelju poticanja rasprave na međunarodnim forumima; u tom smislu, treće zemlje će se pozivati da ratificiraju i primijene Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (Unclos);
(f)
podupirati održivi gospodarski razvoj, zapošljavanje, inovacije i nove tehnologije u pomorskim sektorima te u priobalnim, otočnim i najudaljenijim regijama Unije.
Članak 3.
Operativni ciljevi
1. U okviru cilja iz članka 2. stavka (a) (integrirano pomorsko upravljanje), program:
(a)
promiče mjere koje potiču države članice i regije EU-a na razvoj, uvođenje ili primjenu integriranog pomorskog upravljanja;
(b)
promiče platforme i mreže za međusektorsku suradnju, uključujući predstavnike tijela javne vlasti, regionalnih i lokalnih tijela, industrije, zainteresiranih strana na području istraživanja, građane, organizacije civilnog društva i društvene partnere;
(c)
povećava vidljivost i podiže svijest tijela javne vlasti, privatnog sektora i javnosti o integriranom pristupu pomorskim poslovima.
2. U okviru cilja iz članka 2. stavka (b) (međusektorski alati), program podupire razvoj:
(a)
zajedničkog okoliša za razmjenu informacija za pomorsko područje Unije, koji promiče međusektorsku i prekograničnu razmjenu informacija o nadzoru međusobno povezujući sve zajednice korisnika, u skladu s načelima integriranog pomorskog nadzora kako bi ojačalo sigurno i održivo korištenje pomorskog prostora, pri čemu uzima u obzir relevantni razvoj sektorskih politika u pogledu nadzora i prema potrebi doprinosi njihovom daljnjem razvoju;
(b)
pomorskog prostornog planiranja i integriranog upravljanja priobalnim zonama, važnih alata za održivi razvoj morskih područja i priobalnih regija koji doprinose ciljevima upravljanja na temelju ekosustava i razvoju poveznica između kopna i mora, te olakšavaju suradnju država članica, primjerice u pogledu razvoja eksperimentalnih i ostalih mjera koje udružuju stvaranje obnovljive energije i uzgoj riba;
(c)
sveobuhvatne i javno dostupne visokokvalitetne baza podataka i znanja o moru, koja olakšava razmjenu, ponovnu uporabu i diseminaciju tih podataka i znanja među različitim skupinama korisnika koristeći postojeće podatke čime se izbjegava udvostručavanje baza podataka; u tu svrhu na najbolji će se mogući način iskoristiti postojeći programi Unije i država članica, uključujući Inspire (14) i GMES (15).
3. U okviru cilja iz članka 2. točke (c) (zaštita morskog okoliša), program:
(a)
podupire zaštitu i očuvanje morskog i priobalnog okoliša te sprečava i smanjuje učinke na morski okoliš, uključujući morske otpatke, radi postupnog smanjenja zagađenja;
(b)
doprinosi zdravlju, biološkoj raznolikosti i otpornosti morskih i priobalnih ekosustava;
(c)
olakšava usklađivanje između država članica i drugih sudionika kod primjene pristupa upravljanju čovjekovim djelatnostima koji se temelji na ekosustavu i načela opreznosti;
(d)
olakšava razvoj metoda i normi;
(e)
promiče mjere za ublažavanje učinaka klimatskih promjena na morski, priobalni i otočni okoliš te prilagodbu na te promjene, s posebnim naglaskom na najosjetljivija područja;
(f)
podupire razvoj strateških pristupa istraživanju radi ocjene trenutačnog stanja ekosustava, osiguravajući temelj za upravljanje na temelju ekosustava i planiranje na regionalnoj i lokalnoj razini.
4. U okviru cilja iz članka 2. stavka (d) (strategije za morske bazene), program:
(a)
podupire razvoj i provedbu integriranih strategija za morske bazene, uzimajući u obzir uravnoteženi pristup za sve morske bazene kao i za posebnosti morskih bazena i podmorskih bazena, te prema potrebi relevantne makroregionalne strategije, a posebno one u kojima je već uspostavljena razmjena informacija i iskustva među različitim državama te postoje operativne multinacionalne strukture;
(b)
potiče i olakšava iskorištavanje sinergija između nacionalnih i regionalnih razina i razine Unije, razmjenu informacija, uključujući o metodama i normama, te razmjenu najboljih praksi na području pomorske politike, uključujući upravljanje i sektorske politike koje imaju učinak na regionalna mora i priobalne regije.
5. U okviru cilja iz članka 2. točke (e) (međunarodna dimenzija), program:
(a)
potiče nastavak rada u uskoj suradnji s državama članicama o integriranom pristupu s trećim zemljama i sudionicima u trećim zemljama koje dijele morske bazene s državama članicama Unije, uključujući o ratifikaciji i provedbi Unclosa;
(b)
potiče dijalog s trećim zemljama, uzimajući u obzir Unclos i relevantne postojeće međunarodne konvencije temeljene na Unclosu;
(c)
potiče razmjenu najboljih praksi koje dopunjuju postojeće inicijative, uzimajući u obzir razvoj regionalnih strategija na podregionalnoj razini.
Ovaj se operativni cilj postiže u skladu s instrumentima za suradnju Unije, uzimajući u obzir nacionalne i regionalne strategije razvoja.
6. U okviru cilja iz članka 2. točke (f) (gospodarski razvoj, zapošljavanje i inovacije), program:
(a)
potiče inicijative za gospodarski razvoj i zapošljavanje u pomorskim sektorima te u priobalnim i otočnim regijama;
(b)
potiče osposobljavanje, obrazovanje i profesionalne mogućnosti u pomorskim profesijama;
(c)
potiče razvoj zelenih tehnologija, morskih obnovljivih izvora energije, zelenog pomorskog prijevoza i pomorskog prijevoza na kratke udaljenosti;
(d)
potiče razvoj priobalnog, pomorskog i otočnog turizma.
Članak 4.
Prihvatljive mjere
Programom se može osigurati financijska potpora za sljedeće vrste mjera u skladu s ciljevima iz članaka 2. i 3.:
(a)
projekti, uključujući test projekte; studije; programi suradnje na području istraživanja i operative, uključujući programe obrazovanja, profesionalnog osposobljavanja i prekvalifikacija;
(b)
obavješćivanje javnosti i razmjena najboljih praksi, podizanje svijesti i s tim povezane aktivnosti priopćavanja i diseminacije informacija, uključujući promidžbene kampanje i događaje, te razvoj i održavanje internetskih stranica i relevantnih društvenih mreža i baza podataka;
(c)
konferencije, seminari, radionice i forumi za zainteresirane strane;
(d)
prikupljanje, praćenje i vizualizacija, te osiguranje pristupa javnosti do značajne količine podataka, najboljih praksi i baza podataka o regionalnim projektima koje financira Unija, uključujući prema potrebi preko sekretarijata uspostavljenog za jednu ili više tih namjena, čime se olakšava usvajanje zajedničkih jedinstvenih normi za prikupljanje i obradu podataka;
(e)
mjere vezane za međusektorske alate, uključujući test projekte.
Članak 5.
Vrsta financijske intervencije
1. Financijska pomoć Unije može biti u sljedećim pravnim oblicima:
(a)
bespovratna sredstva, kod kojih najveći stupanj sufinanciranja Unije iznosi 80 % po mjeri;
(b)
ugovora o javnoj nabavi;
(c)
administrativnih dogovora sa Zajedničkim istraživačkim centrom.
2. U okviru programa mogu se dodjeljivati kako bespovratna sredstva za mjere, tako i bespovratna sredstva za poslovanje. Osim ako nije drukčije predviđeno u Financijskoj uredbi, korisnici bespovratnih sredstava ili ugovora o javnoj nabavi biraju se na temelju poziva za podnošenje prijedloga ili poziva za podnošenje ponuda.
Članak 6.
Korisnici
1. Financijska pomoć u okviru programa može se dodijeliti, uz prednost, fizičkim ili pravnim osobama koje uređuje privatno ili javno pravo bilo koje države članice ili pravo Unije.
2. Korisnici programa mogu biti i treće zemlje, zainteresirane strane u trećim zemljama koje dijele morski bazen s državama članicama Unije, kao i međunarodne organizacije i tijela koja se bave jednim ili više općih i operativnih ciljeva iz članaka 2. i 3. U mjerama uvijek moraju sudjelovati sudionici iz Unije.
3. Prihvatljivost za sudjelovanje u postupku utvrđuje se u odgovarajućem pozivu za podnošenje prijedloga ili pozivu za podnošenje ponuda.
Članak 7.
Načela provedbe
1. Mjere koje se financiraju u okviru programa ne mogu primati pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije. Teži se sinergijama i komplementarnosti s drugim instrumentima Unije. Mjere koje se financiraju u okviru programa moraju dopunjavati provedbu odgovarajućih sektorskih politika.
2. Komisija osigurava da joj kandidati za financijsku pomoć u okviru programa i korisnici te pomoći dostave sveobuhvatne podatke o financiranju mjera. Financijska pomoć u okviru programa osigurava se samo ako nisu dostupni drugi izvori financiranja Unije.
3. Mjere koje program podupire odgovaraju ciljevima i politikama Unije za 2020. i 2050. Od programa će imati korist sve države članice, pomorski sektori, priobalne, otočne i najudaljenije regije, i ostvarit će se stvarna dodatna korist na razini Europe. Kod financiranja mjera u različitim morskim bazenima nastoji se osigurati primjerena regionalna ravnoteža.
4. Mjere koje Program podupire potiču i jačaju dijalog, suradnju i usklađivanje sa i među državama članicama, regijama EU, zainteresiranim stranama, građanima, organizacijama civilnog društva i društvenim partnerima, pri čemu se jamči potpuna transparentnost.
5. Mjere koje program podupire olakšavaju iskorištavanje sinergija, razmjenu informacija, metoda, normi i najboljih praksi.
6. Pri provedbi programa primjenjuju se načela dobrog upravljanja i transparentnosti donošenja odluka, a program nastoji doprinijeti transparentnosti i dobrom upravljanju u svim povezanim sektorskim politikama na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini.
Članak 8.
Provedbeni postupci
1. Komisija provodi program u skladu s Financijskom uredbom.
2. Za provedbu programa u skladu s njegovim ciljevima iz članaka 2. i 3. Komisija usvaja godišnji plan rada u skladu s postupkom iz članka 14. stavka 2.
Članak 9.
Proračunska sredstva
1. Financijski okvir za provedbu programa za razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2013. iznosi 40 000 000 EUR.
2. Proračunska sredstva dodijeljena programu unose se u godišnja sredstva općeg proračuna Unije. Proračunsko tijelo odobrava godišnja sredstva u rokovima financijskog okvira.
3. Raspodjela sredstava između općih ciljeva iz članka 2. navedena je u Prilogu.
Članak 10.
Tehnička pomoć
1. Do 1 % financijskog okvira utvrđenog u skladu s člankom 9. može pokrivati neophodne izdatke vezane za pripremne radnje, praćenje, nadzor, reviziju ili ocjenjivanje koji su potrebni za uspješnu i učinkovitu provedbu prihvatljivih mjera iz ove Uredbe te za postizanje njenih ciljeva.
2. Aktivnosti iz stavka 1. mogu uključivati studije, stručne sastanke, izdatke za informatičke alate, sustave i mreže ili bilo koju drugu tehničku, znanstvenu ili administrativnu pomoć i stručnost koja je Komisiji potrebna u provedbi ove uredbe.
Članak 11.
Praćenje
1. Svaki korisnik financijske pomoći Komisiji dostavlja tehničke i financijske izvještaje o napretku aktivnosti koja se financira iz programa. U roku od tri mjeseca nakon dovršetka projekta dostavlja se i konačno izvješće.
2. Ne dovodeći u pitanje revizije koje provodi Revizorski sud u suradnji s nadležnim nacionalnim tijelima ili službama za reviziju na temelju članka 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, ili bilo koju inspekciju u skladu s člankom 322. stavkom 1. točkom (b) Ugovora, dužnosnici i drugo osoblje Komisije provode preglede na licu mjesta, uključujući provjere uzoraka projekata i drugih mjera koje se financiraju u okviru programa, posebno radi provjere usklađenosti s ciljevima programa i prihvatljivosti mjera, kako je utvrđeno u člancima 2., 3. i 4. ove Uredbe.
3. Ugovori i sporazumi koji proizlaze iz provedbe ove uredbe posebno osiguravaju nadzor i financijsku kontrolu koju provodi Komisija ili bilo koji predstavnik kojeg ovlasti Komisija, te revizije koje provodi Revizorski sud, prema potrebi na licu mjesta.
4. Svaki korisnik financijske pomoći mora za Komisiju tijekom razdoblja od pet godina nakon zadnje isplate za projekt čuvati svu prateću dokumentaciju o izdacima vezanim za taj projekt.
5. Na temelju rezultata izvješća i provjera uzoraka iz stavaka 1. i 2., Komisija prema potrebi prilagođava razinu ili uvjete za dodjelu financijske pomoći koja je prvotno odobrena, kao i vremenskog rasporeda isplata.
6. Komisija provjerava da se mjere koje se financiraju u okviru programa provode pravilno, u skladu s mjerama u okviru drugih sektorskih politika i instrumenata, i u skladu s ovom uredbom i Financijskom uredbom.
Članak 12.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Komisija osigurava da su pri provođenju mjera koje se financiraju u okviru programa zaštićeni financijski interesi Unije i to:
(a)
primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti;
(b)
učinkovitim pregledima;
(c)
povratom neopravdano uplaćenih sredstava; te
(d)
primjenom učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih kazni ako su otkrivene nepravilnosti.
2. Za potrebe stavka 1. Komisija postupa u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 2988/95, Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 i Uredbom (EZ) br. 1073/1999.
3. Ako otkrije nepravilnosti, uključujući neusklađenost s ovom uredbom ili pojedinom odlukom, ugovorom ili sporazumom o dodjeli financijske pomoći, ili ako se otkrije da je mjera izmijenjena bez odobrenja Komisije na način koji je protivan njezinoj prirodi ili provedbenim uvjetima, Komisija smanjuje, obustavlja ili zahtijeva povrat iznosa financijske pomoći koji je dodijeljen za mjeru.
4. Ako nisu poštovani rokovi ili ako je samo dio dodijeljene financijske pomoći opravdan napretkom u provedbi mjere, Komisija od korisnika zahtijeva da u određenom roku dostavi svoja opažanja. Ako korisnik ne dostavi zadovoljavajući odgovor, Komisija može ukinuti preostalu financijsku pomoć i zahtijevati povrat već uplaćenih iznosa.
5. Bilo koje neopravdane uplate vraćaju se Komisiji. Svi iznosi koji nisu pravovremeno vraćeni uvećavaju se za iznos kamata u skladu s uvjetima iz Financijske uredbe.
6. Za potrebe ovog članka, „nepravilnost” je bilo koje kršenje odredbi prava Unije ili ugovornih obveza koje je posljedica radnje ili propusta gospodarskog subjekta, a koje neopravdanim izdatkom prouzroči ili bi prouzročilo štetni učinak za opći proračun Unije ili proračune kojima upravlja Unija.
Članak 13.
Izvješćivanje, ocjenjivanje i produljenje
1. Komisija redovito i pravodobno izvješćuje Europski parlament i Vijeće o svom radu.
2. Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću:
(a)
izvješće o napretku, najkasnije do 31. prosinca 2012.; izvješće o napretku uključuje ocjenu učinka programa na druge politike Unije;
(b)
izvješće o naknadnoj ocjeni, najkasnije do 31. prosinca 2014.
3. Komisija prema potrebi dostavlja zakonodavni prijedlog o produljenju programa nakon 2013. godine uz odgovarajući financijski okvir.
Članak 14.
Postupak odbora
1. Komisiji pomaže odbor. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 15.
Stupanje na snagu
Ova Direktiva stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 30. studenoga 2011.