RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1105/2010
af 29. november 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om afslutning af proceduren vedrørende import af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Republikken Korea og Taiwan
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 478/2010 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere (»garn med høj styrke«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Der blev ikke indført midlertidige foranstaltninger på importen af garn med høj styrke fra Republikken Korea (»Korea«) og Taiwan.
(2)
Proceduren blev iværksat som følge af en klage, der blev indgivet den 27. juli 2009 af CIRFS - European Man-made Fibres Association (»klageren«) på vegne af producenter af garn med høj styrke, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 60 %, af den samlede EU-produktion af garn med høj styrke.
(3)
Som anført i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser for vurderingen af skade omfattede perioden fra januar 2005 til afslutningen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
1.2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger, (»fremlæggelse af de foreløbige oplysninger«) indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(5)
Hvad angår aspekterne vedrørende Unionens interesser, blev der aflagt supplerende kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Brugere i Unionen
-
Continental AG
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.
-
Mehler Texnologies GmbH
-
E. Oppermann GmbH
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
En interesseret part anmodede om en høring og om høringsofficerens indgriben. Denne anmodning blev fremsat efter fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger. Høringen med deltagelse af høringsofficeren blev godkendt.
(7)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»fremlæggelse af de endelige oplysninger«). Parterne fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(8)
Den pågældende vare er garn med høj styrke (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, med oprindelse i Kina, Korea og Taiwan (»den pågældende vare«), der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00.
(9)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger påstod en part, at Kommissionen ikke havde behandlet forskellene mellem det garn, der anvendes til produktion af dæk, det såkaldte »High Modulus Low Shrinkage«-garn (»HMLS«), og andre typer garn, da denne type forudsætter langvarige og omkostningskrævende tekniske prøver, før man kan opnå godkendelse til de HMLS-specifikationer, der pålægges af køberne. Samme part påstod desuden, at det ikke klart fremgik, hvilke faktorer der indgik i den midlertidige fastlæggelse af, at der er tale om en og samme vare. En anden part påstod, at HMLS og andre typer garn har forskellige omkostningsstrukturer.
(10)
Som svar på disse påstande skal det for det første bemærkes, at den pågældende vare anvendes til en række forskellige anvendelsesformål såsom forstærkning af dæk, brede tekstiler, sikkerhedsseler, airbags, tovværk, net og industriel anvendelse. Der er således mange forskellige anvendelsesformål, og der findes mange forskellige typer og specifikationer.
(11)
Da det skulle afgøres, om HMLS og andre typer garn udgør en og samme vare, var de vigtigste kriterier de grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber. Som det fremgår af betragtning 19 i forordningen om midlertidig told, viste undersøgelsen, at selv om HMLS-garn har nogle bestemte egenskaber i sammenligning med andre former for garn med høj styrke (f.eks. elasticitetsmodul, krympning, brudstyrke og træthedsresistens), har de forskellige former for den pågældende vare alle de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber. De betragtes derfor som udgørende én enkelt vare.
(12)
Hvad angår de påståede forskelle i omkostningsstruktur, skal det bemærkes, at dette i sig selv ikke er et afgørende kriterium for, hvorvidt HMLS skal betragtes som en anden vare end andre typer af garn med høj styrke. Forskelle i omkostninger, priser og produktionsprocesser berettiger i selv ikke, at en vis varetype såsom HMLS skal betragtes som en anden vare, så længe denne vare har de samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber som de andre varetyper.
(13)
Det blev således ikke fundet berettiget at udelukke HMLS fra undersøgelsen, og påstanden afvises derfor.
(14)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes betragtning 16 til 20 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Normal værdi
(15)
En eksporterende producent i Taiwan fremlagde dokumentation for udsving i prisen på de vigtigste råvarer, nemlig ren terephthalatsyre (PTA) og monoethylenglykol (MEG), som denne købte med henblik på produktionen af garn med høj styrke i UP. Det fremgik især, at købspriserne faldt markant, navnlig i fjerde kvartal af 2008. Virksomheden påstod derfor, at dette skulle tages i betragtning ved fastlæggelsen af den normale værdi med henblik på at sikre en rimelig sammenligning med eksportpriserne.
(16)
Konklusionerne i betragtning 18 fremkom efter en meget detaljeret analyse af de oplysninger, som eksportøren indsendte, og som blev efterprøvet under kontrolbesøget. Det blev således fundet berettiget i dette tilfælde at fastlægge normale værdier for visse perioder af UP for at tage hensyn til udsving i råmaterialepriserne.
(17)
Der blev ikke modtaget andre bemærkninger til metoden i betragtning 86 og 87 i forordningen om midlertidig told. Den metode, der anvendtes til at fastlægge den normale værdi for de eksporterende producenter fra Taiwan, kan således bekræftes.
3.1.2. Eksportpris
(18)
Undersøgelsen viste, at den taiwanesiske producent, jf. betragtning 15 ovenfor, solgte større mængder af den pågældende vare til EU-markedet i første halvdel af UP, hvor råmaterialepriserne var lavere. Dette skal ses i sammenhæng med betragtning 16.
(19)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 88 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.1.3. Sammenligning
(20)
Den normale værdi og eksportprisen blev fastlagt, jf. forklaringen ovenfor. Den normale værdi for den pågældende producent og dennes eksportpris blev sammenlignet i perioder, der lå så tæt som muligt, for at tage højde for forskelle, der kunne påvirke prissammenligneligheden. Dette er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(21)
Der blev ikke modtaget andre bemærkninger til sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen for de eksporterende producenter fra Taiwan. Betragtning 89 i forordningen om midlertidig told kan derfor bekræftes.
3.1.4. Dumpingmargener
(22)
Det skal erindres, at det i betragtning 92 i forordningen om midlertidig told blev konkluderet, at den landsdækkende dumpingmargen for Taiwan var under bagatelgrænsen. Den endelige dumpingmargen, som blev fastlagt for den taiwanesiske producent i betragtning 15, ligger nu under bagatelgrænsen. Det bekræftes derfor, at den endelige landsdækkende dumpingmargen for Taiwan er under bagatelgrænsen.
3.2. Kina
3.2.1. Markedsøkonomisk behandling
(23)
Det skal erindres, at 11 eksporterende producenter fra Kina gav sig til kende. Disse virksomheder tegner sig for 100 % af den samlede eksport af den pågældende vare til EU-markedet i UP. Der blev udtaget en stikprøve på tre eksporterende producenter eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder baseret på den højeste eksportmængde med henblik på at fastslå dumping for Kina. De tre eksporterende producenter i stikprøven anmodede om markedsøkonomisk behandling, men kun én blev indrømmet denne behandling.
(24)
Efter fremlæggelsen af oplysningerne vedrørende markedsøkonomisk behandling indsendte de to eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, nedenstående oplysninger.
(25)
Den første eksporterende producent fremsatte bemærkninger vedrørende en restriktiv klausul i virksomhedens aktiviteter, problemer med regnskaberne og betaling af visse aktiver såsom brugsrettigheder til jord.
(26)
Eksportøren anerkendte, at der i virksomhedens vedtægter fandtes en restriktiv klausul. Virksomheden påstod, at klausulen ikke længere har retlige virkninger for virksomhedens aktiviteter, men fremlagde ingen dokumentation herfor. Virksomheden erkendte også regnskabsproblemerne, idet der var uoverensstemmelser mellem regnskabsbilagene og de reviderede regnskaber, men påstod, at der var tale om mindre uoverensstemmelser, som der var gjort rede for i forbindelse med undersøgelsen. Det skal bemærkes, at problemerne i virksomhedens bogføring, som var årsagen til, at virksomheden blev nægtet markedsøkonomisk behandling, i realiteten var væsentlige, navnlig hvad angår bogføringen af visse aktiver og uoverensstemmelser mellem visse regnskabsbøger og de dokumenter, der blev fremlagt under kontrolbesøget.
(27)
Den anden eksporterende producent fremlagde navnlig bemærkninger til konklusionerne vedrørende kapitalbidraget, en restriktiv klausul i virksomhedens aktivitet og erhvervelsen af brugsrettigheder til jord.
(28)
Vedrørende kapitalbidraget gentog eksportøren de samme argumenter som i den midlertidige fase, nemlig at kapitalbidraget var foretaget på behørig vis. Virksomheden påstod, at teknisk knowhow er en særlig kategori af viden, som ikke forudsætter patent eller registrering, og derfor var kapitalbidraget, dog i form af naturalydelser, foretaget på behørig vis. Hvad angår sidstnævnte spørgsmål, gentog virksomheden, at den restriktive klausul ikke er obligatorisk for virksomheden, og at de investeringskrav, der er forbundet med erhvervelsen af jorden, ikke udgør fordrejninger, men vedrører myndighedernes politik for arealplanlægning.
(29)
Virksomheden fremsatte disse argumenter allerede i den midlertidige fase, hvor de blev afvist. Selv om investeringskravene er forbundet med myndighedernes politik for arealplanlægning, er de ikke i overensstemmelse med markedsøkonomisk behandling. Der blev ikke fremlagt nye beviser, der kunne ændre de foreløbige konklusioner i vurderingen af markedsøkonomisk behandling i betragtning 50 og 51 i forordningen om midlertidig told.
(30)
På dette grundlag bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 46-52 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.2.2. Individuel undersøgelse
(31)
To eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, anmodede, jf. betragtning 28 i forordningen om midlertidig told, om fastsættelsen af en individuel dumpingmargen, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. Anmodningerne om individuelle undersøgelser kunne dog først behandles efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger.
(32)
Begge virksomheder indsendte skemaet om markedsøkonomisk behandling inden for den fastsatte frist. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indhentede og efterprøvede Kommissionen oplysningerne i ansøgningsformularen og alle andre oplysninger, som den fandt nødvendige, som led i kontrolbesøget hos de pågældende virksomheder, nemlig:
-
Oriental Industries Co., Ltd.
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Nedenstående korte gengivelse af kriterierne for markedsøkonomisk behandling tjener alene til orientering:
1.
Virksomhedens beslutninger skal træffes, og omkostninger bestemmes som reaktion på markedsvilkår og uden nogen omfattende statslig indgriben; i den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt afspejle markedsværdierne.
2.
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder (IAS) og anvendes til alle formål.
3.
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4.
Retssikkerhed og stabile forhold garanteres ved konkurslove og love om ejendomsret.
5.
Valutakursomregninger fastlægges til markedskursen.
(34)
Begge virksomheder havde en restriktiv klausul i deres registreringsdokumenter vedrørende fordelingen mellem salg til eksport og til hjemmemarkedet. For den ene eksportør blev der fundet en række uoverensstemmelser og mangler i ansøgerens regnskabssystem, som førte til den konklusion, at regnskaberne ikke var klart opstillede og ikke var udarbejdet eller revideret i henhold til internationale regnskabsstandarder. Endelig blev der konstateret fordrejninger overført fra et ikke-markedsøkonomisk system, navnlig hvad angår købet af virksomhedens brugsrettigheder til jord.
(35)
Det blev således konkluderet, at ingen af de to virksomheder godtgjorde, at de opfyldte alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og de kunne derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.
3.2.3. Individuel behandling
(36)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde, hvor virksomhederne beviser, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, for at blive indrømmet individuel behandling.
(37)
De to eksporterende producenter, som havde anmodet om en individuel behandling, opfyldte ikke kriterierne for markedsøkonomisk behandling, men anmodede om individuel behandling, hvis de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(38)
Til orientering er kriterierne for individuel behandling kort beskrevet nedenfor:
1.
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
2.
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
3.
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
4.
Valutaomregninger foretages til markedskursen, og
5.
Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(39)
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det foreløbigt, at de to eksporterende producenter fra Kina, der ikke indgik i stikprøven, som anmodede om en individuel undersøgelse, opfyldte alle ovennævnte krav til individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
3.2.4. Referenceland
(40)
Som nævnt i betragtning 57-62 i forordningen om midlertidig told, blev det fundet, at USA ikke var et egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. I stedet for blev Taiwan valgt som et egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
(41)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger foreslog visse parter, at man i stedet anvendte Korea som et referenceland. De påstod, at Korea var mere egnet end Taiwan, da de eksporterende producenter fra Korea også anvender en ny produktionsteknologi med én etape, deres slutprodukter har høj sammenlignelighed med Kina, det koreanske hjemmemarked er stort og kan sammenlignes med hjemmemarkedet i Kina, og ingen koreanske virksomheder havde foretaget dumping.
(42)
Hvad angår valget af et referenceland, blev følgende kriterier taget i betragtning: Sammenligneligheden mellem produktionsmængder af slutprodukter i et land uden markedsøkonomi og i det potentielle referenceland, det repræsentative hjemmemarkedssalg (transaktioner) til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i forhold til eksporten af den pågældende vare med oprindelse i et land uden markedsøkonomi, konkurrenceniveauet på hjemmemarkedet i referencelandet, sammenligneligheden mellem adgang til råvarer og energi, eksportørernes vilje i det potentielle referenceland til at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen.
(43)
Der blev gennemført en supplerende analyse efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger på grundlag af alle de foreliggende oplysninger med henblik på en analyse af de relevante kriterier. Analysen viste, at der er ligheder mellem Korea og Taiwan, hvad angår visse kriterier. Det fremgik dog, at Taiwan var det mest egnede referenceland.
(44)
Analysen viste, at mængden af producerede slutprodukter i Korea og Taiwan i høj grad kan sammenlignes med producenterne i Kina, og en stor salgsmængde på hjemmemarkedet i begge lande kan sammenlignes med eksporten fra Kina. Dette kriterium viste et lidt højere niveau af volumensammenlignelighed for Korea, som havde en større produktionsmængde end Taiwan.
(45)
Betydningen af dette kriterium kunne dog ikke overvurderes i forhold til andre kriterier såsom det repræsentative hjemmemarkedssalg sammenlignet med eksporten, adgang til råvarer og konkurrencevilkårene i referencelandet.
(46)
Det blev konstateret, at både Korea og Taiwan har meget repræsentative salgsmængder på hjemmemarkedet, som der ikke beregnes normale værdier for, sammenlignet med eksporten fra Kina. De taiwanesiske eksportørers transaktioner blev dog generelt fundet mere repræsentative end de koreanske eksportørers. Hvis Korea var blevet valgt som referenceland, skulle der have været beregnet normale værdier for en større mængde og for flere typer af den pågældende vare.
(47)
Hvad angår konkurrenceniveauet, påstod en part, at en eksporterende producent fra Taiwan havde en dominerende stilling på hjemmemarkedet, og at dette burde udelukke Taiwan som et referenceland.
(48)
Et stort antal producenter kan være en indikation for konkurrenceniveauet i landet. Det skal dog også undersøges, om producenter i referencelandet er udsat for konkurrence, som giver mulighed for at opnå en tilstrækkelig, men dog ikke for stor, fortjeneste.
(49)
Det blev konstateret, at der er fire producenter på hjemmemarkedet i Korea, og at importen af garn med høj styrke supplerer udbuddet på hjemmemarkedet. Hvad angår Taiwan, er der to producenter, og der importeres også til hjemmemarkedet fra andre lande. Undersøgelsen viste ikke desto mindre, at hjemmemarkedspriserne i Korea, til trods for lavere omkostninger, ikke var lavere end i Taiwan. Den gennemsnitlige fortjeneste på det koreanske marked var på 18 %, og de koreanske producenter af garn med høj styrke havde en fortjeneste på over 20 % af omsætningen for den pågældende vare. Dette er langt højere end i Taiwan, hvor fortjenesten varierede mellem 5 % og 9 %.
(50)
Det konkluderes derfor, at der er et højt konkurrenceniveau i Taiwan, og at fortjenesten ikke er overdreven.
(51)
Vedrørende adgang til råvarer er Korea en af de største producenter og eksportører af PTA på verdensplan efter Thailand. De koreanske producenters konkurrencefordel kan i et vist omfang forklare årsagen til, at råmaterialeprisen i Korea gennemsnitligt var lavere end i Taiwan og Kina. Undersøgelsen viste, at de fleste af de koreanske virksomheder, som blev kontrolleret, købte deres råvarer fra forretningsmæssigt forbundne virksomheder eller selv producerede dem. Derimod producerede ingen af de undersøgte virksomheder i Taiwan selv råmaterialet og indkøbte overvejende fra forretningsmæssigt forbundne og ikke-forbundne parter, hvilket også er tilfældet i Kina.
(52)
Det fremgår af de foreliggende oplysninger og det forhold, at de eksporterende producenter fra Taiwan har forretningsmæssigt forbundne producenter af garn med høj styrke i Kina, at de samme leverandører af råvarer anvendes inden for grupperne for at udnytte stordriftsfordele og opnå bedre priser. Det blev derfor konkluderet, at betingelserne for adgang til råvarer i Kina er overvejende identiske med betingelserne i Taiwan.
(53)
På dette grundlag konkluderes det, at valget af Taiwan ikke var urimeligt og det mest egnede i dette tilfælde. Taiwan blev derfor bekræftet som referenceland.
3.2.5. Normal værdi
3.2.5.1. En eksporterende producent, der indgik i stikprøven, og som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(54)
Da der ikke blev modtaget bemærkninger til de normale værdier, der blev fastlagt for den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, bekræftes betragtning 64 og 65 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.2.5.2. De eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(55)
En eksportør fra Taiwan påviste, jf. betragtning 15, at virksomhedens indkøbspris for det vigtigste råmateriale, der anvendes til produktion af garn med høj styrke, varierede i UP, og påstod, at der ved beregningen af den normale værdi skulle tages hensyn hertil. Denne påstand blev fundet berettiget, og de normale værdier for Taiwan, referencelandet i denne procedure, blev tilsvarende justeret.
3.2.6. Eksportpris
(56)
Som det fremgik at betragtning 68 i forordningen om midlertidig told, foregik alt salg af den pågældende vare, som de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, foretog til EU-markedet, direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. De individuelt undersøgte virksomheders eksportsalg foregik også direkte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder, og metoden i betragtning 68 i forordningen om midlertidig told blev derfor også anvendt for disse virksomheders vedkommende til at fastsætte deres eksportpris.
(57)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 68 i forordningen om midlertidig told.
3.2.7. Sammenligning
(58)
De reviderede normale værdier for referencelandet blev sammenlignet med eksportprisen hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina. Dette førte, jf. betragtning 63 nedenfor, til en reduktion i de endelige dumpingmargener for de tre eksporterende producenter fra Kina, som indgik i stikprøven.
(59)
Det bemærkes, at justeringen for indirekte skatter, jf. betragtning 69 i forordningen om midlertidig told, udgør forskellen mellem den moms, der skal betales på salg på hjemmemarkedet, og den moms, der skal betales på eksportsalgstransaktioner, idet der tages behørigt hensyn til momsrefusion på eksportsalg. De samarbejdsvillige eksporterende producenter anfægtede metoden til beregning af justeringen og påstod, at momsordningen for specifikke produktions- og salgstransaktioner burde tages i betragtning ved vurderingen af det ikke-refunderede momsbeløb.
(60)
For så vidt angår denne påstand, bemærkes det, at justeringen byggede på bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), som vedrører en justering af den normale værdi for importafgifter og indirekte skatter - en kategori, der omfatter moms. Påstanden blev derfor afvist.
(61)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen, der kunne ændre de foreløbige konklusioner, bekræftes konklusionerne i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.2.8. Dumpingmargener
(62)
De reviderede gennemsnitlige normale værdier for referencelandet Taiwan og sammenligningen med eksportpriserne hos de eksporterende producenter i Kina førte til lavere endelige dumpingmargener.
(63)
De endelige dumpingmargener for de eksporterende producenter fra Kina er følgende:
-
5,1 % for Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
-
0 % for Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
-
5,5 % for Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
-
5,3 % for samarbejdsvillige virksomheder, der ikke er med i stikprøven.
(64)
For virksomheder, der anmodede om individuel undersøgelse, er de endelige antidumpingmargener:
-
9,8 % for Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
-
0 % for Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Republikken Korea
3.3.1. Normal værdi
(65)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende den normale værdi, jf. betragtning 75-76 i forordningen om midlertidig told, bekræftes disse konklusioner hermed.
3.3.2. Eksportpris
(66)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes betragtning 77-78 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.3.3. Sammenligning
(67)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende sammenligningen, der kunne ændre de foreløbige undersøgelsesresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 79-81 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.3.4. Dumpingmargener
(68)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende dumpingmargener, der kunne ændre de foreløbige konklusioner vedrørende Korea, bekræftes konklusionerne i betragtning 82-85 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. SKADE
4.1. EU-produktion
(69)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 94-96 i forordningen om midlertidig told.
4.2. Definition af EU-erhvervsgrenen
(70)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 97 i forordningen om midlertidig told.
4.3. EU-forbrug
(71)
Det skal erindres, at EU-forbruget blev fastsat på grundlag af den samlede import ifølge Eurostat og EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet, inklusive de tavse producenters anslåede salg baseret på oplysningerne i klagen.
Tabel 1
EU-forbrug
2005
2006
2007
2008
UP
Ton
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks 2005 = 100
100
106
120
109
93
Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.
(72)
EU-forbruget faldt sammenlagt med 7 % i den betragtede periode. Det steg med 20 % mellem 2005 og 2007, hvorefter det faldt med 27 % mellem 2007 og UP. Afmatningen i forbruget i 2008 og UP skyldtes lavere efterspørgsel særlig i anden halvdel af 2008 som følge af den økonomiske krise.
(73)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 98-100 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.4. Import til Den Europæiske Union fra Kina, Republikken Korea og Taiwan
4.4.1. Kumulativ vurdering af importens virkning
(74)
Det skal erindres, at importen fra Korea og Taiwan ikke blev kumuleret med dumpingimporten fra Kina, da importen fra Korea og Taiwan ikke foregik til dumpingpriser i UP, jf. betragtning 102 og 103 i forordningen om midlertidig told.
(75)
Det skal bemærkes, at importen fra hvert land blev undersøgt individuelt ud fra betingelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, med henblik på at fastlægge, om importen fra de pågældende lande skulle vurderes kumuleret i den nuværende undersøgelse. Da dumpingmargenen for importen fra Korea og Taiwan lå under bagatelgrænsen, blev det konkluderet, at importen fra Korea og Taiwan ikke skulle kumuleres med dumpingimporten fra Kina. Som følge af denne konklusion blev den nævnte import analyseret separat i betragtning 147-152 i forordningen om midlertidig told, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 7.
4.4.2. Dumpingimport fra Kina
(76)
Det skal bemærkes, at det oprindeligt blev konkluderet, at én eksporterende producent ikke dumpede sine varer på EU-markedet. Eksporten fra denne virksomhed blev derfor ikke medregnet i analysen af udviklingen i dumpingimporten fra Kina på EU-markedet. Som følge af de individuelle undersøgelser, der blev gennemført efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, viste det sig, at eksporten fra endnu en eksporterende producent i Kina ikke var dumpet, jf. betragtning 64. Eksporten fra denne virksomhed blev derfor heller ikke medregnet i analysen af udviklingen i dumpingimporten fra Kina på EU-markedet og dens virkninger for EU-erhvervsgrenen. Oplysningerne vedrørende dumpingimporten fra Kina blev derfor tilsvarende justeret.
Tabel 2
Dumpingimport fra Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indeks
100
274
718
898
883
Markedsandel
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Gennemsnitlig pris (EUR/ton)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indeks
100
61
55
57
55
Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.
(77)
Efter justeringen af oplysningerne vedrørende dumpingimporten fra Kina blev det konstateret, at dumpingmængden steg voldsomt og mere end ottedobledes i den betragtede periode, samtidig med at de gennemsnitlige importpriser faldt markant med 45 %.
4.4.3. Prisunderbud
(78)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende prisunderbud, bekræftes metoden i betragtning 110 og 111 i forordningen om midlertidig told til fastsættelse af prisunderbuddet. Efter de individuelle undersøgelser, som blev indrømmet efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, jf. betragtning 31, blev prissammenligningen af sammenlignelige varetyper taget op til ny behandling. Denne fornyede behandling bekræftede, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med 24,1 % i UP.
4.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(79)
Da importen fra Korea, Taiwan og to kinesiske virksomheder ikke blev dumpet, kunne den følgelig ikke kumuleres med dumpingimporten fra Kina. Den blev derfor udelukket fra analysen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen og vurderet separat.
(80)
Som nævnt i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra 2005 til UP's afslutning.
(81)
Det erindres, at skadesbilledet stod klart i den foreløbige fase, hvor de fleste skadesindikatorer viste en faldende tendens i den betragtede periode: Produktionsmængde (- 36 %), salgsmængde (- 29 %), salgspriser (- 9 %) og markedsandel (- 23 %). Desuden forværredes skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation også drastisk, f.eks. rentabiliteten (- 16,3 procentpoint) og likviditeten (- 141 %), hvorimod investeringerne forværredes væsentligt (- 89 %).
(82)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængder og markedsandel, salgspriser, lagre, beskæftigelse, lønninger og produktivitet samt indikatorerne for EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 114-126 i forordningen om midlertidig told hermed.
(83)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, bekræftes konklusionen i betragtning 127-130 i forordningen om midlertidig told, hvoraf det fremgår, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledende bemærkning
(84)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne være skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.2. Virkninger af dumpingimporten
(85)
Dumpingimporten fra Kina øgedes markant i den betragtede periode. Efter en fornyet gennemgang af oplysningerne vedrørende dumpingimporten fra Kina, jf. betragtning 76, mere end ottedobledes mængden af dumpingimporten fra Kina mellem 2005 og UP, hvorved markedsandelen voksede med ca. 16 procentpoint. I den samme periode faldt EU-forbruget med 7 %.
(86)
I den betragtede periode oplevede EU-erhvervsgrenen et markant fald på 29 % i sin salgsmængde, og markedsandelen faldt således fra 51,1 % til 39,2 %, dvs. et fald på næsten 12 procentpoint. I perioden mellem 2008 og UP faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med to procentpoint, hvorimod dumpingimporten steg til trods for den faldende efterspørgsel på EU-markedet.
(87)
Efter en fornyet behandling af oplysninger, jf. betragtning 76, konstateredes det, at priserne på dumpingimport faldt med 45 % i den betragtede periode og i alvorlig grad underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet. EU-erhvervsgrenen blev således forhindret i at øge sine priser for at dække stigningen i råvarepriserne. Som følge heraf faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet for salg på EU-markedet, jf. betragtning 81 i forordningen om midlertidig told, fra en fortjeneste på 3 % i 2005 til et tab på 13,3 % i UP.
(88)
Det fremgik også af undersøgelsen, at de stigende mængder dumpingimport fra Kina til lave priser generelt havde en negativ indvirkning på markedet i form af pristryk. Det vedvarende pres på EU-markedet gav ikke EU-erhvervsgrenen mulighed for at tilpasse sine salgspriser til de øgede råvareomkostninger navnlig i 2008, hvor råvarepriserne toppede. Det forklarede, at EU-erhvervsgrenen tabte markedsandele og oplevede fald i rentabiliteten.
(89)
Ud fra ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til virkningerne af dumpingimporten, bekræftes det at det øgede lavprisdumpingimporten fra Kina havde en væsentligt negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
5.3. Andre faktorers indvirkning
5.3.1. Den ikke-dumpede import
(90)
Hvad angår virkningen af den ikke-dumpede import fra Kina, bemærkes det, at to eksporterende producenter fra Kina ikke havde dumpet garn med høj styrke på EU-markedet. Selv om det ikke kan udelukkes, at denne import i en vis grad kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens skade, konkluderes det på baggrund af mængden og især priserne, som generelt var højere end priserne på dumpingimporten, at virkningen af den ikke-dumpede import ikke var af et omfang, der kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
5.3.2. Andre faktorer
(91)
Det erindres, at andre faktorer også blev inddraget i årsagssammenhængsanalysen, nemlig udviklingen i efterspørgslen på EU-markedet, udviklingen i råvarepriserne, EU-erhvervsgrenens produktion til det bundne marked, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, importen fra andre lande, herunder importen fra Korea og Taiwan og andre EU-producenters resultater.
(92)
En part påstod, at det af årsagssammenhængsanalysen ikke fremgik, at den skade, der forvoldtes af andre faktorer end dumpingimporten, ikke blev tilskrevet importen fra Kina. Det blev navnlig fremført, at faktorer som f.eks. udviklingen i efterspørgslen og de øgede råvarepriser bidrog til den væsentlige skade, som forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og ikke blev taget i betragtning under årsagssammenhængsanalysen.
(93)
Det skal vedrørende udviklingen i efterspørgslen erindres, at importen fra Kina stadig registrerede en stigning i markedsandelen, selv i en periode med faldende forbrug. Med hensyn til råvarepriserne anerkendes det, at priserne på råvarerne steg i første halvdel af UP, jf. betragtning 139 i forordningen om midlertidig told. Priserne faldt dog i anden halvdel af UP. Disse udsving i råvarepriserne påvirkede hele erhvervslivet. Uden dette pristryk fra lavprisdumpingimporten fra Kina ville EU-erhvervsgrenen forventeligt have været i stand til at tilpasse sine salgspriser efter udviklingen i råvarepriserne. Betragtning 138-140 i forordningen om midlertidig bekræftes derfor, og påstanden afvises følgelig.
(94)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende produktion til det bundne marked og EU-erhvervsgrenens eksportresultater, bekræftes betragtning 141-143 i forordningen om midlertidig told hermed.
(95)
Visse parter påstod desuden, at EU-producenterne ikke ville have været i stand til at hæve deres priser for at afspejle ændringerne i råvareomkostningerne på baggrund af lavprisimporten fra Korea og Taiwan.
(96)
Det skal i den forbindelse først bemærkes, at prisen på importen fra Korea og Taiwan i hele den betragtede periode var højere end de gennemsnitlige importpriser fra Kina. Dernæst faldt importmængderne betydeligt mellem 2007 og afslutningen af UP. Det konkluderes derfor, at mængden og priserne for denne import ikke kunne have været den væsentligste årsag til den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og derfor ikke kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Derfor blev denne påstand afvist.
(97)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende importen fra tredjelande, herunder Korea og Taiwan, bekræftes konklusionerne i betragtning 144-152 i forordningen om midlertidig told hermed.
(98)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende andre producenter i Unionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 153-154 i forordningen om midlertidig told hermed.
(99)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger påstod en part, at EU-erhvervsgrenens lavere rentabilitet skulle tilskrives den høje andel, som den såkaldte produktionsproces med to etaper udgør i EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet, og de påståede forsinkelser i EU-erhvervsgrenens arbejde med at indføre den moderne produktionsproces i én etape.
(100)
Det skal bemærkes, at de varesortimenter, der produceres og sælges af de eksporterende producenter i Kina i høj grad overlapper med EU-erhvervsgrenens varesortimenter. EU-erhvervsgrenen anvender en produktionsproces i to etaper, da den giver mulighed for at producere specifikke varetyper, som normalt sælges til en højere pris på markedet. Tilstedeværelsen af lavprisdumpingimport af garn med høj styrke fra Kina påvirkede, jf. betragtning 85-89, EU-markedet som helhed, navnlig ved at presse priserne nedad.
(101)
Det konkluderes derfor, at tilstedeværelsen af to forskellige produktionsprocesser i sig selv ikke kan have en væsentlig indflydelse på fortjenstmargenen, navnlig i lyset af det pristryk, som dumpingimporten fra Kina udøvede. Desuden blev der ikke fremlagt dokumentation til støtte for påstanden om, at EU-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade i mangel af nyere teknologi. Denne påstand blev derfor afvist.
(102)
Ud fra det ovenstående, og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, konkluderes det, at dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6, og betragtning 155-158 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
6. UNIONENS INTERESSER
6.1. Indledende bemærkning
(103)
Analysen af Unionens interesser er blevet tilpasset for at tage højde for ændringerne af dumpingmargenerne som følge af bemærkningerne til fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger og de individuelle undersøgelser, der blev gennemført efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Ud fra det høje samarbejdsniveau vil importen fra Kina som hovedregel blive pålagt en antidumpingtold på omkring 5 %, jf. betragtning 63.
6.2. EU-erhvervsgrenen
(104)
Det erindres, at EU-erhvervsgrenen består af fire producenter beliggende i forskellige medlemsstater, som direkte beskæftiger mere end 1 300 personer i aktiviteter vedrørende garn af høj styrke. Alle skadesindikatorer, navnlig indikatorer for EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater, udviste en negativ tendens i den betragtede periode. Beskæftigelsen faldt også betydeligt med 23 % svarende til et fald på ca. 400 fuldtidsækvivalenter i den betragtede periode.
(105)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger har EU-erhvervsgrenen meddelt, at fabrikker, der havde været ude af drift pga. dumpingimporten, for nylig er blevet genåbnet. Dette viser, at de midlertidige foranstaltninger allerede har haft en positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenen.
(106)
Det forventes, at indførelsen af en endelig antidumpingtold på importen fra Kina vil få en yderligere positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og give den mulighed for at genvinde i hvert fald en del af de mistede markedsandele.
(107)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i forbindelse med Unionens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 160-163 i forordningen om midlertidig told hermed.
6.3. Importører
(108)
Visse parter påstod, at analysen af foranstaltningernes indvirkning på importørerne ikke tog højde for problemerne med hurtigt at skifte leverandør af garn med høj styrke. Der erkendes i den forbindelse, at det kan tage en del tid at gennemføre et leverandørskifte, afhængigt af slutanvendelsen. Der vil dog være andre leverandører på markedet, herunder importen fra Korea og Taiwan samt importen fra de to eksporterende producenter fra Kina i betragtning 63 og 64, som ikke er pålagt antidumpingtold. Denne påstand blev derfor afvist, og den foreløbige konklusion om, at foranstaltningerne ikke vil få en væsentlig negativ indvirkning på importørerne, bekræftes.
(109)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 164 og 165 i forordningen om midlertidig told.
6.4. Brugere
(110)
Brugerne af garn med høj styrke har udvist stor interesse i denne sag. Ud af de 68 brugere, der blev kontaktet, har 33 samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Undersøgelsen viste, at 24 af de 33 samarbejdsvillige brugere, indkøbte garn med høj styrke fra Kina. 12 % af importen var fra virksomheder, som ikke har foretaget dumping.
(111)
I den foreløbige fase blev analysen vedrørende foranstaltningernes indvirkning på brugerne foretaget ved at samle brugerne i fire forskellige industrisektorer (dæk, motorkøretøjer, tovværk og industriel anvendelse). Inden indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev fire brugeres oplysninger efterprøvet (2 i dæksektoren, 1 i automobilsektoren og 1 i sektoren for industriel anvendelse). Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev det yderligere undersøgt, i hvilket omfang de enkelte sektorer ville blive påvirket. Der blev derfor aflagt flere kontrolbesøg hos de syv brugere, som er nævnt i betragtning 5. Ud af de i alt 11 brugere, der blev kontrolleret, var fem små og mellemstore virksomheder. På grundlag af de efterprøvede data blev den anslåede indvirkning af foranstaltningerne på brugernes fortjenstmargener revideret, samtidig med at der blev taget hensyn til toldens niveau og til konklusionen om, at endnu en eksporterende producent fra Kina ikke havde foretaget dumping.
(112)
For så vidt angår brugerne i dækindustrien, indkom der i alt fire spørgeskemabesvarelser fra dækproducenter. Heraf blev to efterprøvet før indførelsen af de midlertidige foranstaltninger og en efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. I henhold til de foreliggende data for denne sektor er andelen af garn med høj styrke i produktionsomkostningerne relativt begrænset og udgør i gennemsnit under 1 %. Det blev konstateret, at kun én af de samarbejdsvillige brugere importerede den pågældende vare fra Kina. Varerne blev importeret fra en virksomhed i Kina, som ikke foretog dumping. Det konkluderes derfor på grundlag af de foreliggende data, at dækindustrien ikke vil blive påvirket af de foreslåede foranstaltninger.
(113)
Hvad angår brugerne i automobilsektoren (som hovedsagelig producerer sikkerhedsseler og airbags), som tegner sig for 5 % af den samlede import af garn med høj styrke fra Kina i UP, blev der i alt modtaget seks spørgeskemabesvarelser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos to virksomheder, et før og et efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Efter kontrolbesøget blev automobilsektorens andel af garn med høj styrke fra Kina revideret til 15 %. Kontrolbesøgene viste også generelt, at de virksomheder, der anvender garn med høj styrke, tegner sig for over 30 % af de samarbejdsvillige virksomheders samlede omsætning og ikke 4 % som fastslået i den foreløbige fase. Den gennemsnitlige fortjeneste i denne sektor på varer, hvortil der anvendes garn med høj styrke, bekræftes til ca. 3 %. Ud fra ovenstående konkluderes det, at hvis foranstaltningerne indføres, vil automobilsektoren sandsynligvis generelt ikke blive påvirket i alvorlig grad, idet sektoren stadig vil være rentabel, og idet Kina ikke er den vigtigste leverandør.
(114)
Hvad angår brugerne i tovværkssektoren, blev der modtaget i alt tre spørgeskemabesvarelser, og der blev aflagt kontrolbesøg hos en virksomhed efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Alle de samarbejdsvillige virksomheder i denne sektor er små og mellemstore virksomheder, der tegner sig for under 1 % af den samlede import fra Kina i UP. Det bekræftes, at salget af varer, hvortil der anvendes garn med høj styrke, udgør ca. 18 % af deres samlede aktiviteter. Den gennemsnitlige fortjenstmargen i denne sektor, der anvender garn af høj styrke, blev midlertidigt fastslået til ca. 8 %. Efter kontrolbesøget og den efterfølgende korrektion af oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne blev fortjenstmargenen i denne sektor dog revideret til - 0,4 %. Det fremgik også af undersøgelsen, at størstedelen af importen (71 %) kom fra Kina i UP, hvorimod 22 % kom fra Korea. I lyset af den reviderede told vil indvirkningen på virksomheder i denne sektor, hvis de fortsat indkøber garn med høj styrke fra Kina, dog blive begrænset. Der findes desuden en række alternative leverandører.
(115)
Endelig blev der fra brugerne i sektoren for industriel anvendelse modtaget i alt 20 spørgeskemabesvarelser fra brugere, der tegner sig for 21 % af den samlede import fra Kina. Fem virksomheder modtog kontrolbesøg før indførelsen af de midlertidige foranstaltninger og fire efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Ud fra de foreliggende oplysninger for denne sektor efter kontrolbesøgene blev andelen af aktiviteter, hvor der anvendes garn med høj styrke, revideret til 54 % af de samlede aktiviteter. Undersøgelsen viste, at disse brugere hovedsagelig indkøbte garn med høj styrke fra Kina (42 %) og fra Korea (24 %), mens 29 % blev indkøbt i Unionen og andre tredjelande. Under kontrolbesøgene, som fandt sted efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, blev der indhentet data, som førte til en justering af den gennemsnitlige fortjenstmargen i denne sektor, som blev fastsat til 17 %. De indhentede data viser dog, at den gennemsnitlige fortjenstmargen for hele sektoren ikke er repræsentativ for de små og mellemstore virksomheders situation, da de i gennemsnit havde en negativ fortjenstmargen på - 1,9 % i UP. I værste fald, dvs. hvis disse små og mellemstore virksomheder køber fra eksporterende producenter fra Kina, som er pålagt told, og ikke skifter leverandør, vil deres fortjeneste falde fra - 1,9 % til - 3,3 % som følge af indførelsen af de endelige foranstaltninger. Dette vil ske, da de i højere grad indkøber garn med høj styrke fra Kina end de store virksomheder, der i høj grad fortsat vil være rentable. Det forventes dog, at disse SMV’er vil indkøbe i hvert fald en del af deres garn med høj styrke fra virksomheder, som ikke er pålagt told.
(116)
Visse brugere påstod, at antidumpingforanstaltningernes negative indvirkning på deres rentabilitet var blevet undervurderet i den foreløbige analyse vedrørende Unionens interesser. De påstod desuden, at de ville få vanskeligt ved at vælte omkostningsstigningen over på deres kunder og rejste tvivl om muligheden for at finde andre leverandører. Visse parter satte også spørgsmålstegn ved EU-producenternes evne til at levere de nødvendige varer. Endelig blev foranstaltningernes negative virkning for det efterfølgende produktionsforløb og dermed beskæftigelsen i Unionen også omtalt.
(117)
Hvad angår påstanden om rentabiliteten, viste analysen på grundlag af de reviderede data som følge af kontrolbesøgene efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger ganske rigtigt, at en del af tovværkssektoren og sektoren for industriel anvendelse ville blive negativt påvirket af foranstaltningerne, hvis de brugere, der indkøber fra eksporterende producenter i Kina, som er pålagt told, fortsat gør det uden at skifte leverandør. Denne virkning vil sandsynligvis blive begrænset som følge af den reducerede told, og da der findes andre leverandører.
(118)
Hvad angår påstanden om, at brugerne ikke vil kunne vælte omkostningsstigningen over på deres kunder, viste undersøgelsen, at det i visse sektorer kan blive vanskeligt at hæve priserne. Det skal dog ud fra det høje samarbejdsniveau blandt de eksporterende producenter i Kina understreges, at importen fra Kina som hovedregel vil blive pålagt en antidumpingtold på omkring 5 %, jf. betragtning 103. Det forventes derfor, at brugerne kan i det mindste kan vælte en del af omkostningsstigningen over på deres kunder, og selv uden prisstigninger vil virkningen på deres rentabilitet blive forholdsvis begrænset.
(119)
Hvad angår påstanden om, at EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne levere de nødvendige varer, hvis antidumpingforanstaltningerne indføres, viste undersøgelsen, at der tidligere forekom visse uregelmæssigheder i EU-producenternes tidligere leverancer til visse brugere. Undersøgelsen viste dog ikke, at disse uregelmæssigheder skete på regelmæssig basis. Hvad angår de fremførte vanskeligheder ved leverandørskift, viste kontrolbesøgene ganske rigtigt, at før en ny type garn med høj styrke kan anvendes i produktionen, skal den bestå en række prøvninger med henblik på at undersøge, om den nye råvare er kompatibel med maskinerne og med de påkrævne kvalitetsstandarder for slutproduktet. Varigheden af disse prøvninger kan variere afhængigt af slutproduktets anvendelsesformål. Det erkendes derfor, at leverandørskifte kan være en langvarig og omkostningskrævende proces for visse brugere, selv om det afhænger af de fremstillede varer. Kontrolbesøgene viste dog, at visse virksomheder søger at iværksætte en proces for at udvide kredsen af leverandører for ikke at være afhængig af én enkelt leverandør.
(120)
Visse parter fremhævede desuden små og mellemstore virksomheders situation og påstod, at de havde svært ved at indkøbe deres råvarer, da de ikke bestiller de minimumsmængder pr. ordre, som producenterne kræver. Det skal i den forbindelse bemærkes, at vanskelighederne vedrørende minimumsmængderne pr. ordre tilsyneladende er et handelsmønster uafhængigt af foranstaltningerne. Det konkluderes derfor, at indførelsen af told i sig selv ikke vil påvirke et allerede eksisterende handelsmønster hos de erhvervsdrivende. Påstandene blev derfor ikke anset for begrundede.
(121)
En række interesserede parter påstod endelig, at EU-erhvervsgrenen ikke var en pålidelig leverandør/kilde, da dens varesortiment ikke er fuldstændigt og på grund af den lavere kvalitet og de højere priser. Det skal i den forbindelse bemærkes, at selv om EU-producenterne ikke var i stand til at levere alle de nødvendige varer, findes der andre leverandører, der kan supplere varesortimentet. Den forholdsvis lave told bør desuden ikke hindre brugerne i at supplere deres varesortiment ved fortsat også at importere fra Kina. Den nylige genåbning af fabrikker, jf. ovenfor, bør bidrage til at fjerne dette problem for så vidt, at der skabes større kapacitet til produktion af et bredere varesortiment. Denne påstand blev derfor afvist.
(122)
Hvad angår påstanden om foranstaltningernes indvirkning i det efterfølgende produktionsforløb og dermed på beskæftigelsen i Unionen, konkluderes det i lyset af ovenstående, at indvirkningen vil blive ubetydelig.
6.5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(123)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina.
7. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
7.1. Skadestærskel
(124)
Da der ikke blev fremsat dokumenterede bemærkninger, der ville kunne ændre konklusionen vedrørende skadestærsklen, bekræftes konklusionerne i betragtning 179-183 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.2. Endelige foranstaltninger
(125)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, indføres en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. Alle toldsatser bør derfor fastsættes på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener.
(126)
Da de konstaterede dumpingmargener for Korea og Taiwan var under bagatelgrænsen, indføres der ikke en endelig antidumpingtold på importen fra Korea og Taiwan.
(127)
Der foreslås følgende antidumpingtold:
Virksomhed
Skadestærskel
Dumping-margen
Antidumpingtold
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Ikke relevant
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
Ikke relevant
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Alle andre virksomheder i Kina
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«.
(129)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (3) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(130)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til parternes bemærkninger, og hvor det var relevant, blev konklusionerne ændret i overensstemmelse hermed.
(131)
For at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er nævnt i bilaget til denne forordning, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en genoptagelse af undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da artikel 11, stk. 4, ikke finder anvendelse, når der er blevet anvendt stikprøver.
7.3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(132)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Hvis den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør beløb, for hvilke der midlertidigt er stillet sikkerhed ud over den endelige told, frigives. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed på niveauet for den midlertidige told, endeligt.
8. AFSLUTNING AF PROCEDUREN
(133)
På baggrund af resultaterne vedrørende importen af varer fra Korea og Taiwan bør proceduren vedrørende disse to lande afsluttes -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Virksomheder opført i bilaget
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Alle andre virksomheder
9,8
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.
Artikel 2
Antidumpingproceduren vedrørende importen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Republikken Korea og Taiwan afsluttes hermed.
Artikel 3
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told i henhold til forordning (EU) nr. 478/2010 på importen af garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, opkræves endeligt med den endelige toldsats, der indføres ved artikel 1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 4
Hvis en ny eksporterende producent i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed:
-
ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (1. juli 2008 til 30. juni 2009)
-
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Folkerepublikken Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte antidumpingforanstaltninger
-
faktisk har eksporteret de pågældende varer til Unionen efter den undersøgelsesperiode, der ligger til grund for foranstaltningerne, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen
kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ændre artikel 1, stk. 2, ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 5,3 %.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. november 2010.
32010R1105
L 315/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1105/2010
od 29. studenoga 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine i prekidu postupka u vezi s uvozom pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Republike Koreje i Tajvana
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Privremene mjere
(1)
Komisija je Uredbom (EU) br. 478/2010 (2) (Privremena uredba) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera (PVČ) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK). Na uvoz PVČ-a podrijetlom iz Republike Koreje (Koreja) i Tajvana nisu uvedene privremene mjere.
(2)
Postupak je pokrenut na temelju pritužbe koju je 27. srpnja 2009. podnijelo udruženje CIFRS - European Man-made Fibres Association (podnositelj pritužbe) u ime proizvođača PVČ-a koji predstavljaju većinu, u ovom slučaju više od 60 % ukupne proizvodnje PVČ-a Unije.
(3)
Kako je određeno u uvodnoj izjavi 15. Privremene uredbe, ispitni postupak o dampingu i šteti obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od siječnja 2005. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
1.2. Daljnji postupak
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih se odlučilo uvesti privremene antidampinške mjere (privremena objava), nekoliko zainteresiranih stranaka dostavilo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile pružena je mogućnost rasprave. Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. Razmotreni su pisani i usmeni komentari zainteresiranih stranaka i, prema potrebi, privremeni nalazi su na odgovarajući način promijenjeni.
(5)
Što se tiče aspekata interesa Unije, izvršena su dodatni posjeti zbog provjere u sljedećim trgovačkim društvima:
Korisnici u Uniji:
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry SA,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing SRO,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Jedna je zainteresirana stranka zatražila raspravu i intervenciju službenika za raspravu. Navedeni je zahtjev uložen nakon privremene objave. Odobrena je rasprava u nazočnosti službenika za raspravu.
(7)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz PVČ-a podrijetlom iz NRK-a i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom (konačna objava). Nakon objave strankama je također dano razdoblje unutar kojega su mogle uložiti prigovor.
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(8)
Dotični je proizvod PVČ (drukčiji od konca za šivanje), nepripremljen u pakiranja za pojedinačnu prodaju, uključujući monofilament od manje od 67 deciteksa podrijetlom iz NRK-a, Koreje i Tajvana („dotični proizvod”), koji je trenutačno obuhvaćen oznakom KN 5402 20 00.
(9)
Nakon privremene objave, jedna je stranka tvrdila da Komisija nije uzela u obzir razlike između pređe koja se koristi u proizvodnji automobilskih guma, takozvane „visokomodulne pređe s malim skupljanjem” pređe („high modulus low shrinkage”) (HMLS) i ostalih vrsta pređe, budući da ta vrsta zahtjeva dugotrajna i skupa tehnička testiranja prije dobivanja odobrenja za specifikacije HMLS-a koje su uveli kupci. Štoviše, ova je stranka tvrdila da nije jasno koji se čimbenici uzimaju u obzir za privremeno utvrđivanje postojanja jedinstvenog proizvoda. Druga je stranka tvrdila da HMLS i ostale vrste pređe imaju razlučite strukture troška.
(10)
Kao odgovor na navedene tvrdnje prvo treba napomenuti da se dotični proizvod koristi za brojne različite namjene poput ojačavanja automobilskih guma, široke tkanine, sigurnosnih pojaseva, zračnih jastuka, užadi, mreža te za brojne industrijske primjene. Stoga postoji velik broj različitih primjena i, zbog toga, mnogo različitih vrsta specifikacija.
(11)
Prilikom određivanja čine li HMLS i ostale vrste pređe jedinstveni proizvod, glavni su mjerila bila osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva. Doista, kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 19. Privremene uredbe, ispitni je postupak pokazao da, iako pređa HMLS ima neka razlikovna svojstva u usporedbi s ostalim vrstama PVČ-a (npr. modul, skupljanje, čvrstoća na vlak i čvrstoća na zamor), smatra se da sve različite vrste dotičnog proizvoda dijele ista osnovna fizička i kemijska svojstva. Stoga se smatra da čine jedinstveni proizvod.
(12)
Što se tiče navedenih razlika u strukturi troška, treba napomenuti da iste same po sebi nisu presudni kriterij prilikom određivanja je li HMLS različit proizvod od ostalih vrsta PVČ-a. Razlike u troškovima, cijenama i proizvodnom postupku ne opravdavaju sami po sebi činjenicu sa de određene vrste proizvoda poput HMLS-a trebaju smatrati različitim proizvodima dokle god ova vrsta dijeli ista fizička, tehnička i kemijska svojstva kao i ostale vrste proizvoda.
(13)
Stoga se nije smatralo opravdanim isključiti HMLS iz opsega ispitnog postupka, zbog čega su tvrdnje u vezi toga morale biti odbačene.
(14)
U izostanku drugih komentara o dotičnom proizvodu i istovjetnom proizvodu, potvrđuju se uvodne izjave 16. do 20. Privremene uredbe.
3. DAMPING
3.1. Tajvan
3.1.1. Uobičajena vrijednost
(15)
Jedan je proizvođač izvoznik u Tajvanu dostavio dokaze koji dokazuju da je cijena glavnih sirovina, čiste tereftalne kiseline (PTA) i monoetilenglikola (MEG), koju je nabavljao za proizvodnju PVČ-a varirala tijekom RIP-a. Posebno se pokazalo da su nabavne cijene naglo pale posebno u četvrtom tromjesečju 2008. Stoga je isti tvrdio da navedeno treba uzeti u obzir prilikom utvrđivanja njegove uobičajene vrijednosti kako bi se osigurala primjerena usporedba s izvoznim cijenama.
(16)
Nalazi u uvodnoj izjavi 18. proizlaze iz vrlo detaljne analize podataka koje je dostavio izvoznik i koji su se provjeravali tijekom posjeta radi provjere. Stoga se smatralo da je utvrđivanje uobičajene vrijednosti za određena razdoblja RIP-a za uzimanje u obzir varijacije u cijenama sirovine u ovom slučaju opravdano.
(17)
Nije bilo drugih komentara u vezi metode opisane u Privremenoj uredbi u uvodnim izjavama 86. i 87. Može se potvrditi metoda koja se koristila za utvrđivanje uobičajene vrijednosti za tajvanske proizvođače izvoznike.
3.1.2. Izvozna cijena
(18)
Ispitni je postupak pokazao da je tajvanski proizvođač naveden u uvodnoj izjavi 15. prodavao veći obujam dotičnog proizvoda na tržište Unije u prvoj polovici RIP-a kada su cijene sirovina bile niže. Ovaj se nalaz također treba promatrati u svijetlu sadržaja uvodne izjave 16.
(19)
U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu izvozne cijene, potvrđuje se uvodna izjava 88. Privremene uredbe.
3.1.3. Usporedba
(20)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena utvrđene su kako je gore objašnjeno. Tako utvrđena uobičajena vrijednost za navedenog proizvođača i njegova izvozna cijena uspoređene su u razdobljima koja su bila što je bliže moguće kako bi se uzelo u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena. Navedeno je u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(21)
Nisu zaprimljeni drugi komentari u vezi usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene tajvanskih proizvođača izvoznika. Stoga se može potvrditi sadržaj uvodne izjave 89. Privremene uredbe.
3.1.4. Dampinške marže
(22)
Podsjeća se da je u uvodnoj izjavi 92. Privremene uredbe zaključeno da je dampinška marža na području cijele zemlje za Tajvan de minimis. Konačna dampinška marža utvrđena za tajvanskog proizvođača navedenog u uvodnoj izjavi 15. sada je ispod praga de minimis. Stoga se potvrđuje da je konačna dampinška marža na području cijele zemlje za Tajvan de minimis.
3.2. NRK
3.2.1. Tretman tržišnoga gospodarstva (MET)
(23)
Podsjeća se da se javilo 11 proizvođača izvoznika u NRK-u. Navedena su trgovačka društva činila 100 % ukupnog izvoza dotičnog proizvoda na tržište Unije tijekom RIP-a. Odabran je uzorak od tri proizvođača izvoznika ili grupacije povezanih trgovačkih društava na temelju najvećeg obujma izvoza za potrebe utvrđivanja dampinga za NRK. Trojica proizvođača izvoznika u uzorku zatražila su primjenu MET-a, ali je utvrđeno da samo jedan ispunjava uvjete.
(24)
Nakon objave nalaza u vezi primjene MET-a, dvojica proizvođača izvoznika kojima nije odobrena primjena MET-a dostavili su komentare sažete u nastavku.
(25)
Komentari prvog proizvođača izvoznika odnosili su se na ograničavajuću odredbu u njegovim poslovnim aktivnostima, probleme s računovodstvom i plaćanjem određene imovine poput prava korištenja zemljišta.
(26)
Ovaj je izvoznik priznao postojanje ograničavajuće odredbe u svom Društvenom ugovoru. Tvrdio je, ali nije dokazao, da takva odredba više ne proizvodi pravne učinke na njegovu aktivnost. Isto tako, što se tiče problema s računovodstvom, trgovačko je društvo priznalo postojanje nepodudarnosti između računovodstvene evidencije i revidiranih financijskih izvještaja, ali ej tvrdilo da su navedene nepodudarnosti zanemarive te da su objašnjene tijekom ispitnog postupka. Treba pojasniti da su problemi uočeni u računovodstvu navedenog trgovačkog društva koji se doveli do odbacivanja primjene MET-a nisu bili zanemarivi već značajni, posebno u vezi knjiženja određenih sredstava i nepodudarnosti utvrđenih u određenim knjigama i dokumentima predočenima tijekom posjeta na licu mjesta.
(27)
Komentari drugog proizvođača izvoznika odnosili su se posebno na nalaze u vezi kapitalnog doprinosa, ograničavajuće odredbe u njegovim poslovnim aktivnostima i stjecanju prava korištenja zemljišta.
(28)
Što se tiče kapitalnog doprinosa, izvoznik je ponovio iste argumente kao u privremenoj fazi, odnosno da je kapitalni doprinos pravilno izvršen. Tvrdi se da je tehničko praktično znanje posebna kategorija znanja koja ne zahtjeva patentiranje ili registraciju te je, stoga, kapitalni doprinos, iako u naravi, pravilno izvršen. S obzirom na potonja pitanja, ponavlja se da ograničavajuća odredba nije obvezna za trgovačko društvo te da zahtjevi za ulaganja povezani sa stjecanjem zemljišta nisu poremećaji, ali su povezani s politikom prostornog razvoja države.
(29)
Međutim, navedeni su argumenti već navedeni i odbačeni u privremenoj fazi. Čak i da su zahtjevi za ulaganja povezani s politikom prostornog razvoja države, smatra se da isti nisu u skladu s primjenom MET-a. Nisu dostavljeni nikakvi novi dokazi koji bi mogli promijeniti privremene zaključke sadržane u ocjeni primjene MET-a u uvodnim izjavama 50. i 51. Privremene uredbe.
(30)
Na temelju gore navedenog, potvrđuju se privremeni nalazi navedeni u uvodnim izjavama od 46. do 52. Privremene uredbe.
3.2.2. Individualno ispitivanje
(31)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 28. privremene uredbe, dva proizvođača izvoznika koja nisu bila uključena u uzorak, zatražila su utvrđivanje individualne dampinške marže prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe. Međutim, zahtjevi za individualno ispitivanje mogli su se ispitivati isključivo nakon uvođenja privremenih mjera.
(32)
Navedena su trgovačka društva odgovorila na obrazac zahtjeva za primjenu MET-a u zadanim rokovima. Nakon uvođenja privremenih mjera Komisija je tražila i provjerila sve podatke navedene u obrascima zahtjeva i sve ostale informacije koje je smatrala potrebnima u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
-
Oriental Industries Co. Ltd,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co. Ltd.
(33)
Ukratko i isključivo za lakše upućivanje, kriteriji za primjenu MET-a navedeni su u nastavku u skraćenom obliku:
1.
poslovne odluke i troškovi donose se kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja države, troškovi glavnih ulaznih materijala značajno odražavaju tržišne vrijednosti;
2.
trgovačka društva imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardima (MRS), a koji se koriste za sve potrebe,
3.
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva;
4.
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost;
5.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi.
(34)
Oba trgovačka društva imala su u svojim osnivačkim dokumentima ograničavajuću odredbu u vezi s raspodjelom prodaje između izvoza i domaćih tržišta. Kod jednog su izvoznika utvrđene brojne nedosljednosti i nedostaci u računovodstvenom sustavu podnositelja zahtjeva koji su doveli do zaključka da financijski izvještaji nisu transparentni, pripremljeni niti revidirani u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Konačno, određeni su poremećaji preneseni iz sustava netržišnoga gospodarstva, posebno u vezi s nabavom prava korištenja zemljišta trgovačkog društva.
(35)
Na toj je osnovi zaključeno da ni jedno od dva trgovačka društva nije pokazalo da ispunjava sve kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe te mu se nije mogla odobriti primjena MET-a.
3.2.3. Individualni tretman (IT)
(36)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđuje se za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju sve kriterije određene u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe za odobravanje IT-a.
(37)
Dvojica proizvođača izvoznika koji su zatražili individualno ispitivanje nisu ispunili kriterije za primjenu MET-a, ali su zatražili IT u slučaju da im se ne odobri primjena MET-a.
(38)
Ukratko i isključivo za lakše upućivanje, kriteriji za IT navedeni su u nastavku:
1.
u slučaju trgovačkih društava ili zajedničkih pothvata u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit;
2.
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje utvrđuju se slobodno,
3.
privatne osobe su većinski vlasnici. državni dužnosnici u upravnom odboru ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od uplitanja države;
4.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi; i
5.
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojbe.
(39)
Na temelju dostupnih podataka utvrđeno je da navedena dva proizvođača izvoznika u NRK-u koji nisu u uzorku, zadovoljavaju sve gore navedene kriterije za odobravanje IT-a kako je navedeno u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe.
3.2.4. Analogna zemlja
(40)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 57. do 62. Privremene uredbe, smatralo se da SAD nije primjerena analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK. Umjesto toga, Tajvan je odabran kao analogna zemlja za utvrđivanje uobičajene vrijednosti za NRK u skladu s člankom 2. stavkom 7. Osnovne uredbe.
(41)
Nakon uvođenja privremenih mjera, neke su stranke predložile da se radije koristi Koreja kao analogna zemlja. Tvrdile su da je Koreja primjerenija od Tajvana zato što korejski proizvođači izvoznici također koriste najnoviju tehnologije proizvodnje u jednom koraku, njihovi su gotovi proizvodi visoko usporedivi s kineskima, korejsko je domaće tržište veliko i usporedivo s kineskim te ni za jedno korejsko trgovačko društvo nije utvrđeno da vrši damping.
(42)
Što se tiče odabira analogne zemlje, ispitivalo se sljedeće kriterije: usporedivost obujma proizvodnje gotovih proizvoda u zemlji bez tržišnoga gospodarstva i u mogućoj analognoj zemlji, reprezentativnost domaće prodaje (transakcija) nepovezanim kupcima u usporedbi s izvozom dotičnog proizvoda podrijetlom iz zemlje bez tržišnoga gospodarstva, razinu tržišnog nadmetanja na domaćem tržištu analogne zemlje, usporedivost pristupa sirovinama i energiji, spremnost izvoznika u mogućoj analognoj zemlji na suradnju u ispitnom postupku.
(43)
Izvršena je daljnja analiza nakon uvođenja privremenih mjera na osnovi svih dostupnih podataka za analizu relevantnih kriterija. Navedena je analiza pokazala da doista postoje sličnosti između Koreje i Tajvana u smislu nekih kriterija. Međutim činilo se da je u cjelini Tajvan najprimjerenija analogna zemlja.
(44)
Analiza je pokazala da su Koreja i Tajvan imaju visoku razinu usporedivosti u pogledu obujma proizvedenih gotovih proizvoda s proizvođačima u NRK-u te se velik obujam proizvoda koji se prodaju na domaćem tržištu u obje zemlje može usporediti s izvozom iz NRK-a. Kriterij je pokazao da neznatno višu razinu obujma usporedivosti za Koreju jer je njezin obujam proizvodnje veći nego tajvanski.
(45)
Međutim, važnost ovog kriterija ne bi trebalo precijeniti s obzirom na ostale kriterije poput reprezentativnosti poslova domaće prodaje u usporedbi s izvozom, pristupa sirovinama i razine tržišnog nadmetanja u analognoj zemlji.
(46)
Utvrđeno je da Koreja i Tajvan imaju mnogo poslova domaće prodaje za koje uobičajena vrijednost ne bi bila izračunana u usporedbi s izvozom iz NRK-a. Međutim, utvrđeno je da su poslovi tajvanskih izvoznika općenito reprezentativniji od istih korejskih izvoznika. Uobičajena vrijednost za veći obujam i više vrsta dotičnog proizvoda morala bi se izračunati da je Koreja odabrana kao analogna zemlja.
(47)
Što se tiče visoke razine tržišnog nadmetanja, jedna je stranka tvrdila da jedan tajvanski proizvođač izvoznik ima vladajući položaj na domaćem tržištu te da bi i to trebalo spriječiti korištenje Tajvana kao analogne zemlje.
(48)
Velik broj proizvođača može biti pokazatelj tržišnog nadmetanja u zemlji. Ali se također treba ispitati podliježu li proizvođači u analognoj zemlji tržišnom nadmetanju koje omogućava dostatnu, ali ne prekomjernu dobit, ili ne.
(49)
Utvrđeno je da u Koreji postoje četiri domaća proizvođača te da uvoz PVČ-a nadopunjuje domaće tržište. Što se tiče Tajvana, postoje dva proizvođača, a domaće se tržište također opskrbljuje iz vanjskih izvora. Neovisno o tome, ispitni je postupak pokazao da, unatoč nižim troškovima u Koreji, razina domaćih cijena nije niža nego u Tajvanu. Dobit ostvarena na korejskom tržištu bila je u prosjeku 18 %, pri čemu su korejski proizvođači PVČ-a ostvarili dobit od preko 20 % na promet za dotični proizvod. To je znatno više nego u Tajvanu, gdje se dobit kretala između 5 % i 9 %.
(50)
Stoga se smatra da u Tajvanu postoji visoka razina tržišnog nadmetanja te da dobit nije prekomjerna.
(51)
Što se tiče pristupa sirovinama, Koreja je, nakon Tajlanda, jedan od daleko najvećih proizvođača i izvoznika PTA-a diljem svijeta. Ova konkurentska prednost korejskih proizvođača može u određenoj mjeri objasniti zašto je cijena sirovine u Koreji u prosjeku niža nego u Tajvanu i NRK-u. Ispitni je postupak pokazao da je većina provjerenih korejskih trgovačkih društava nabavljala svoju sirovinu od povezanih trgovačkih društava ili su je mogla sama proizvoditi. Suprotno tome, u Tajvanu ni jedno trgovačko društvo obuhvaćeno ispitnim postupkom nije proizvodilo sirovinu te su je uglavnom nabavljala od povezanih i nepovezanih stranaka, kao što je to slučaj i u Kini.
(52)
Dostupni podaci i činjenica da tajvanski proizvođači izvoznici imaju povezane proizvođače PVČ-a u NRK-u ukazuje na to se koriste istim izvorima opskrbe sirovinom unutar grupacije kako bi ostvarili ekonomiju razmjera i dobili bolje cijene. Stoga se smatralo da su uvjeti pristupa sirovini u NRK-u vrlo slični onima u Tajvanu.
(53)
Na navedenoj osnovi smatra se da je odabir Tajvana opravdan i primjereniji u ovom slučaju. Tajvan se stoga potvrđuje kao analogna zemlja.
3.2.5. Uobičajena vrijednost
3.2.5.1. Proizvođač izvoznik u uzorku kojem je odobrena primjena MET-a
(54)
U izostanku komentara u vezi uobičajene vrijednosti utvrđene za trgovačko društvo kojem je odobrena primjena MET-a, potvrđuju se uvodne izjave 64. i 65. Privremene uredbe.
3.2.5.2. Proizvođači izvoznici kojima nije odobrena primjena MET-a
(55)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15., jedan je izvoznik u Tajvanu dokazao da je njegova nabavna cijena glavne sirovine koja se koristi za proizvodnju PVČ-a varirala tijekom RIP-a te je zahtijevao da se to uzme u obzir prilikom utvrđivanja uobičajene vrijednosti. Utvrđeno je da je navedeni zahtjev utemeljen te su uobičajene vrijednosti utvrđene za Tajvan, analognu zemlju u ovom slučaju, revidirane na odgovarajući način.
3.2.6. Izvozna cijena
(56)
Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 68. Privremene uredbe, sva prodaja dotičnog proizvoda koju su ostvarili proizvođači izvoznici u uzorku na tržištu Unije ostvarena je izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Dakle, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti. Izvozna prodaja trgovačkih društava koja se individualno ispitivalo, također je ostvarena nepovezanim kupcima te se, stoga, koristila metoda opisana u uvodnoj izjavi 68. Privremene uredbe također za navedena trgovačka društva kako bi se utvrdila njihova izvozna cijena.
(57)
U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu izvozne cijene, potvrđuje se uvodna izjava 68. Privremene uredbe.
3.2.7. Usporedba
(58)
Revidirane uobičajene vrijednosti utvrđene za analognu zemlju uspoređene su s izvoznom cijenom proizvođača izvoznika koji surađuju u NRK-u. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 63. u nastavku, to je dovelo do smanjenih konačnih dampinških marža za tri proizvođača izvoznika u uzorku u NRK-u.
(59)
Napominje se da prilagodba posrednog oporezivanja iz uvodne izjave 69. Privremene uredbe predstavlja razliku između PDV-a plaćenog na poslove domaće prodaje i PDV-a plaćenog na poslove izvozne prodaje, uzimajući u obzir stopu povrata PDV-a na izvoznu prodaju. Proizvođači izvoznici koji surađuju osporili su način na koji je izračunana prilagodba te su tvrdili da ne treba uzeti u obzir režim PDV-a koji se primjenjuje na posebne postupke prerade i prodaje prilikom ocjenjivanja iznosa PDV-a koji se ne vraća.
(60)
U pogledu te tvrdnje napominje se da se ta prilagodba temeljila na odredbama članka 2. stavka 10. točke (b) Osnovne uredbe kojom se utvrđuje prilagodba uobičajene vrijednosti za uvozne naknade i posredne poreze - kategoriju koja uključuje PDV. Na temelju toga tvrdnja je odbačena.
(61)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara o usporedbi, koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuje se uvodna izjava 69. Privremene uredbe.
3.2.8. Dampinške marže
(62)
Revidirana prosječna uobičajena vrijednost utvrđena za Tajvan, analognu zemlju, i usporedba s izvoznom cijenom kineskih proizvođača izvoznika dovele su do nižih konačnih dampinških marža.
(63)
Konačne su dampinške marže za kineske proizvođače izvoznike kako slijedi:
-
5,1 % za Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co. Ltd,
-
0 % za Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd,
-
5,5 % za Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co. Ltd,
-
5,3 % za trgovačka društva koja surađuju koja nisu u uzorku.
(64)
Za trgovačka društva koja su zatražila individualno ispitivanje, konačne su dampinške marže kako slijedi:
-
9,8 % za Oriental Industries (Suzhou) Ltd,
-
0 % za Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd.
3.3. Republika Koreja
3.3.1. Uobičajena vrijednost
(65)
U izostanku bilo kakvih komentara u vezi uobičajene vrijednosti objašnjene u uvodnim izjavama 75. do 76. Privremene uredbe, potvrđuju se navedeni nalazi.
3.3.2. Izvozna cijena
(66)
U izostanku bilo kakvih komentara u vezi izvozne cijene, potvrđuju se uvodne izjave 77. do 78. Privremene uredbe.
3.3.3. Usporedba
(67)
U izostanku drugih komentara o usporedbi koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuju se uvodne izjave 79. do 81. Privremene uredbe.
3.3.4. Dampinške marže
(68)
U izostanku drugih komentara u vezi dampinških marža koji bi promijenili privremene nalaze u vezi Koreje, potvrđuju se uvodne izjave od 82. do 85. Privremene uredbe.
4. ŠTETA
4.1. Proizvodnja Unije
(69)
U izostanku bilo kakvih komentara u pogledu proizvodnje Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 94. do 96. Privremene uredbe.
4.2. Definicija industrije Unije
(70)
U izostanku bilo kakvih komentara o definiciji industrije Unije, potvrđuje se uvodna izjava 97. Privremene uredbe.
4.3. Potrošnja Unije
(71)
Podsjeća se da je potrošnja Unije utvrđena na temelju ukupnog uvoza, prema podacima Eurostata, te na osnovi ukupne prodaje na tržištu Unije industrije Unije, uključujući procjenu na temelju podataka u pritužbi o prodaji tihih proizvođača.
Tablica 1.
Potrošnja Unije
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Tone
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks: 2005.=100
100
106
120
109
93
Izvor: Eurostat, podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(72)
Ukupno se potrošnja Unije smanjila za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Ista se prvo povećala za 20 % između 2005. i 2007. nakon čega se smanjila za 27 % između 2007. i RIP-a. Pad potrošnje u 2008. i RIP-u bio je posljedica smanjene potražnje, posebno u drugoj polovici 2008., zbog gospodarske krize.
(73)
U izostanku bilo kakvih komentara o potrošnji Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 98. do 100. Privremene uredbe.
4.4. Uvoz u Europsku uniju iz NRK-a, Republike Koreje i Tajvana
4.4.1. Kumulativna ocjena učinaka uvoza
(74)
Podsjeća se da se uvoz iz Koreje i Tajvana nije kumulirao s dampinškim uvozom iz NRK-a zato što su ni korejski ni tajvanski uvoz nisu izvršeni po dampinškim cijenama tijekom RIP-a, kako je navedeno u uvodnim izjavama 102. i 103. Privremene uredbe.
(75)
Napominje se da se, kako bi se ocijenilo treba li se uvoz iz dotičnih zemalja ocjenjivati kumulativno u trenutačnom ispitnom postupku, individualno ispitivao u svijetlu uvjeta određenih člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe. Budući da je marža dampinga u odnosu na uvoz iz Koreje i Tajvana bila ispod razine de minimis, zaključeno je da uvoz iz Koreje i Tajvana ne treba kumulirati s dampinškim uvozom iz NRK-a. Nakon ovog zaključka navedeni se uvoz analizirao zasebno u uvodnim izjavama od 147. do 152. Privremene uredbe u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe.
4.4.2. Dampinški uvoz iz NRK-a
(76)
Podsjeća se da je privremeno utvrđeno da jedan proizvođač izvoznik u NRK-u nije vršio damping svojih proizvoda na tržištu Unije. U skladu s tim, navedeni izvoz isključen je iz analize razvoja dampinškog uvoza iz NRK-a na tržištu Unije. Nakon individualnih ispitivanja izvršenih nakon uvođenja privremenih mjera, utvrđeno je da izvoz dodatnog proizvođača izvoznika u NRK-u nije bio dampinški, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 64. Stoga je navedeni izvoz također isključen iz analize razvoja dampinškog uvoza iz NRK-a na tržištu Unije i učinka na industriju Unije. U skladu s tim revidirani su podaci o dampinškom uvozu iz NRK-a.
Tablica 2.
Dampinški uvoz iz NRK-a
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Uvoz (tone)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indeks
100
274
718
898
883
Tržišni udio
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Prosječna cijena u EUR/tona
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indeks
100
61
55
57
55
Izvor: Eurostat, podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(77)
Nakon revizije podataka o dampinškom uvozu iz NRK-a, utvrđeno je da se njegov obujam dramatično povećao za više od 8 puta tijekom razmatranog razdoblja, dok su se u isto vrijeme prosječne cijene uvoza naglo smanjile za 45 %.
4.4.3. Sniženje cijena
(78)
U izostanku bilo kakvih komentara u vezi sniženja cijena, potvrđuje se metodologija opisana u uvodnim izjavama 110. i 111. Privremene uredbe za utvrđivanje sniženja cijene. Međutim, nakon individualnog ispitivanja odobrenog nakon uvođenja privremenih mjera, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31., ponovno se ocjenjivala usporedba cijena sličnih vrsta proizvoda. Navedena ponovna ocjena potvrdila je da je dampinški uvoz iz NRK-a snizio cijene industrije Unije za 24,1 % tijekom RIP-a.
4.5. Gospodarsko stanje industrije Unije
(79)
Podsjeća se da zato što je utvrđeno da uvoz iz Koreje, Tajvana i dva kineska trgovačka društva nije dampinški, isti ne treba kumulirati s dampinškim uvozom iz NRK-a. Isti je stoga isključen iz analize učinka dampinškog uvoza na industriju Unije te se ocjenjivao zasebno.
(80)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije obuhvaćalo je evaluaciju svih gospodarskih pokazatelja za ocjenu stanja industrije Unije od 2005. do kraja RIP-a.
(81)
Podsjeća se da je u privremenoj fazi slika štete bila jasna jer je većina pokazatelja štete u razmatranom razdoblju pokazivala silazno kretanje: obujam proizvodnje (- 36 %), obujam prodaje (- 29 %), prodajne cijene (- 9 %) i tržišni udio (- 23 %). Nadalje, pokazatelji štete vezani za financijski rezultat industrije Unije, kao što su profitabilnost (- 16,3 postotna boda) i novčani tok (- 141 %) također su se dramatično pogoršali, dok su se ulaganja značajno smanjila (- 89 %).
(82)
U izostanku bilo kakvih komentara o proizvodnji, proizvodnom kapacitetu i iskorištenosti kapaciteta, obujmu prodaje i tržišnom udjelu, cijenama, zalihama, zapošljavanju, plaćama i produktivnosti te financijskim rezultatima industrije Unije, potvrđuju se privremeni nalazi navedeni u uvodnim izjavama od 114. do 126. Privremene uredbe.
(83)
U izostanku drugih komentara o gospodarskom stanju industrije Unije, potvrđuje se zaključak da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu, kako je određeno uvodnim izjavama od 127. do 130. Privremene uredbe.
5. UZROČNOST
5.1. Uvodna napomena
(84)
U skladu s člankom 3. stavkom 6. i stavkom 7. Osnovne uredbe, u privremenoj se fazi ispitivalo je li dampinški uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati bitnom. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli prouzročiti štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su prouzročiti ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
5.2. Učinak dampinškog uvoza
(85)
Dampinški uvoz iz NRK-a dramatično se povećao tijekom razmatranog razdoblja. Nakon revizije podataka o dampinškom uvozu podrijetlom iz NRK-a, kako je opisano u uvodnoj izjavi 76., obujam dampinškog uvoza iz NRK-a povećao se više od osam puta između 2005. i RIP-a, povećavajući svoj tržišni udio za oko 16 postotnih bodova. Tijekom istog razdoblja potrošnja Unije smanjila se za 7 %.
(86)
Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije suočila se sa značajnim padom od 29 % svojeg obujma prodaje i zbog toga je izgubila skoro 12 postotnih bodova tržišnog udjela koji se smanjio s 51,1 % na 39,2 %. U razdoblju između 2008. i RIP-a, tržišni udio industrije Unije pao je za dva postotna poda dok se tržišni udio dampinškog izvoza povećao unatoč padu potražnje na tržištu Unije.
(87)
Što se tiče cijena dampinškog uvoza, one su se, nakon revizije podataka kako je opisano u uvodnoj izjavi 76., smanjile za 45 % tijekom razmatranog razdoblja i znatno su snizile cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije. Dakle, industrija Unije bila je spriječena povećati svoje cijene kako bi pokrila povećanje cijena sirovine. Zato se profitabilnost prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjila, kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 81. Privremene uredbe, s dobiti od 3 % u 2005. na gubitak od 13,3 % u RIP-u.
(88)
Ispitni je postupak također pokazao da je obujam jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a imao uglavnom negativni učinak na tržište, jer je snizio cijene. Stalni pritisak na tržište Unije nije dopustio industriji Unije da prilagodi svoje prodajne cijene povećanim troškovima sirovine, posebno u 2008. kada su cijene sirovine dosegle najvišu razinu. To je objasnilo gubitak tržišnog udjela i gubitak profitabilnosti industrije Unije.
(89)
S obzirom na gore navedeno te u izostanku bilo kakvih komentara o učinku dampinškog uvoza, može se potvrditi da je val jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a imao značajan negativan učinak na gospodarsko stanje industrije Unije.
5.3. Učinak drugih čimbenika
5.3.1. Nedampinški uvoz
(90)
Što se tiče učinka nedampinškog uvoza iz NRK-a, podsjeća se da je utvrđeno da dva kineska proizvođača izvoznika ne vrše damping PVČ-a na tržištu Unije. I dok se ne može isključiti da je navedeni uvoz mogao u određenoj mjeri doprinijeti šteti industrije Unije, smatra se da u pogledu obujma te, posebno, cijena koje su u prosjeku bile više od cijena dampinškog uvoza, učinak navedenog nedampinškog uvoza nije takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu utvrđenu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
5.3.2. Ostali čimbenici
(91)
Podsjeća se da su također ispitivani ostali čimbenici u analizi uzročnosti, posebno razvoj potražnje na tržištu Unije, rast cijena sirovine, proizvodnja za vlastite potrebe industrije Unije, izvozni rezultati industrije Unije, uvoz iz ostalih zemalja, uključujući uvoz iz Koreje i Tajvana te rezultate ostalih proizvođača u Uniji.
(92)
Jedna je stranka tvrdila da analiza uzročnosti nije dokazala da šteta koju su uzrokovali ostali čimbenici osim dampinškog uvoza nije pripisana kineskom uvozu. Točnije, ista je tvrdila da su čimbenici poput razvoja potražnje i povećanih cijena sirovine doprinosili šteti koju je pretrpjela industrija Unije te da isti nisu uzeti u obzir u analizi uzročnosti.
(93)
Što se tiče razvoja potrebe, podsjeća se da je u kontekstu smanjenje potrošnje, uvoz iz NRK-a ipak uspio povećati svoj tržišni udio. Što se tiče povećanja cijena sirovine, potvrđuje se da su se cijene sirovina povećale u prvoj polovici RIP-a, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 139. Privremene uredbe. Međutim, cijene su pale u drugoj polovici RIP-a. Navedene fluktuacije u cijenama sirovine utjecale su na sve gospodarske subjekte. Štoviše, u izostanku pritiska na cijene koji vrši jeftini dampinški uvoz iz NRK, moglo se očekivati da bi industrija Unije mogla prilagoditi svoje prodajne cijene u skladu s razvojem cijena sirovine. Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 138. do 140. Privremene uredbe, a ova se tvrdnja posljedično odbacuje.
(94)
U izostanku bilo kakvih komentara u pogledu proizvodnje za vlastite potrebe ili izvoznih rezultata industrije Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 141. do 143. Privremene uredbe.
(95)
Neke su stranke također tvrdile da proizvođači Unije ne bi mogli povećati svoje cijene da odražavaju promjene cijena sirovine zbog jeftinog uvoza iz Koreje i Tajvana.
(96)
U vezi s tim prvo se napominje da su cijene uvoza iz Koreje i Tajvana ostale više od prosječnih uvoznih cijena iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja. Kao drugo, obujam uvoza znatno se smanjio između 2007. i kraja RIP-a. Stoga se smatra da obujam i cijene navedenog uvoza nisu mogli biti glavni uzrok materijalne štete industriji Unije te da, stoga, ne mogu prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz NRK-a. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(97)
U izostanku drugih komentara u vezi uvoza iz trećih zemalja, uključujući Koreju i Tajvan, potvrđuju se uvodne izjave od 144. do 152. Privremene uredbe.
(98)
U izostanku bilo kakvih komentara u vezi ostalih proizvođača u Uniji, potvrđuju se uvodne izjave od 153. do 154. Privremene uredbe.
(99)
Nakon privremene objave, jedna je stranka tvrdila da se niža profitabilnost industrije Unije treba pripisati visokom udjelu takozvanog proizvodnog postupka u dva koraka, zastupljenog u proizvodnom kapacitetu industrije Unije te navodnim kašnjenjima industrije Unije u primjeni modernog, takozvanog proizvodnog postupka u jednom koraku.
(100)
Treba napomenuti da se asortiman vrsta proizvoda koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici u NRK-u većinom preklapa s istim industrije Unije. Industrija Unije primjenjuje takozvani proizvodni postupak u dva koraka jer isti omogućuje proizvodnju posebnih vrsta proizvoda koji se obično prodaju po višoj cijeni na tržištu. Kako se objašnjava u uvodnim izjavama od 85. do 89., prisutnost jeftinog uvoza PVČ-a iz NRK-a utjecala je na cjelokupno tržište Unije s vidljivim pritiskom na sniženje cijena.
(101)
Stoga se smatra da postojanje dva različita postupka proizvodnje ne može samo po sebi imati materijalni učinak na profitne marže, posebno u pogledu pritiska na cijene koji vrši dampinški uvoz iz NRK-a. Nadalje, nisu dostavljeni nikakvi utemeljeni dokazi koji bi poduprli tvrdnju da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu zbog nedostatka suvremenije tehnologije. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(102)
U svijetlu gore navedenog te u izostanku drugih komentara, zaključuje se da je dampinški uvoz z NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe te se potvrđuju uvodne izjave od 155. do 158. Privremene uredbe.
6. INTERES UNIJE
6.1. Uvodna napomena
(103)
Analiza interesa Unije prilagođena je kako bi se uzelo u obzir revizije dampinških marža nakon komentara na privremenu objavu te individualna ispitivanja izvršena nakon uvođenja privremenih mjera. Sukladno tome, u pogledu visoke razine suradnje, većina bi uvoza iz NRK-a podlijegala razini pristojbe od oko 5 % kako je navedeno u uvodnoj izjavi 63.
6.2. Industrija Unije
(104)
Podsjeća se da se industriju Unije čine četiri proizvođača koji se nalaze u različitim državama članicama koji izravno zapošljavaju više od 1 300 ljudi u aktivnostima povezanima s PVČ-om. Svi pokazatelji štete, posebno oni koji se odnose na financijske rezultate industrije Unije, pokazivali su negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Zaposlenost se također značajno smanjila za 23 %, što odgovara smanjenju od oko 400 ekvivalenata punog radnog vremena tijekom razmatranog razdoblja.
(105)
Nakon uvođenja privremenih mjera, industrija Unije izjavila je da su tvornice koje nisu radile zbog dampinškog uvoza, nedavno opet otvorene. To pokazuje da su privremene mjere već imale pozitivan učinak na industriju Unije.
(106)
Očekuje se da će uvođenje konačnih antidampinških pristojba na uvoz podrijetlom iz NRK-a imati daljnji pozitivni učinak na gospodarsko stanje industrije Unije te da će isto omogućiti industriji Unije vraćanje barem dijela izgubljenog tržišnog udjela.
(107)
U izostanku drugih u pogledu interesa industrije Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 160. do 163. Privremene uredbe.
6.3. Uvoznici
(108)
Neke su stranke tvrdile da analiza učinka mjera na uvoznike nije obuhvatila poteškoću brze izmjene dobavljača PVČ-a. U tom se pogledu potvrđuje da izmjena izvora opskrbe može trajati neko vrijeme ovisno o krajnjoj primjeni. Međutim, bit će drugih raspoloživih izvora, uključujući uvoz iz Koreje i Tajvana, kao i uvoz dvojice kineskog proizvođača izvoznika naveden u uvodnim izjavama 63. i 64, koji neće podlijegati antidampinškim pristojbama. Stoga je tvrdnja odbačena te se potvrđuje privremeni zaključak da mjere ne bi imale značajan negativni učinak na uvoznike.
(109)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 164. i 165. Privremene uredbe.
6.4. Korisnici
(110)
Korisnici PVČ-a iskazali su veliki interes u ovom slučaju. Od 68 kontaktiranih korisnika, 33 je surađivalo u ispitnom postupku. Ispitni je postupak pokazao da je 24 od 33 korisnika koji surađuju nabavljalo PVČ u NRK-u. 12 % navedenog uvoza bilo je od trgovačkih društava za koja je utvrđeno da ne vrše damping.
(111)
U privremenoj fazi izvršena je analiza o učinku mjera na korisnike grupiranjem korisnika u četiri zasebna industrijska sektora (automobilske gume, automobilski sektor, užad i industrijska primjena). Prije uvođenja privremenih mjera, četiri su korisnika provjerena (dva u sektoru automobilskih guma, jedan u automobilskom sektoru i jedan u sektoru industrijskih primjena). Nakon uvođenja privremenih mjera, dalje se ispitivalo u kojoj bi mjeri mjere utjecale na svaki sektor. U vezi s tim izvršeni su dodatni posjeti radi provjere u poslovnim prostorijama sedmero korisnika kako je navedeno u uvodnoj izjavi 5. Od ukupno 11 provjerenih korisnika, petorica su bili mala i srednja poduzeća (MSP-ovi). Na temelju provjerenih podataka revidiran je utvrđeni učinak mjera na profitne marže korisnika, također uzimajući u obzir revidiranu razinu pristojba i činjenicu da je utvrđeno da dodatni kineski proizvođač izvoznik ne vrši damping.
(112)
Što se tiče korisnika iz sektora guma, od proizvođača guma primljena su ukupno četiri odgovora na upitnik. Od navedenih, dva su provjerena prije uvođenja privremenih mjera, a jedan nakon uvođenja privremenih mjera. Prema dostupnim podacima za ovaj sektor, udio PVČ-a u odnosu na njihov trošak proizvodnje relativno je ograničen: ispod u prosjeku 1 %. Samo je za jednog korisnika koji surađuje utvrđeno da uvozi dotični proizvod iz NRK-a. Međutim, cijeli je navedeni uvoz bio od trgovačkog društva u NRK-u za koje nije utvrđeno da vrši damping. Stoga se zaključuje na temelju dostupnih podataka da predložene mjere neće utjecati na sektor guma.
(113)
U pogledu korisnika u automobilskom sektoru (koji pretežno proizvode sigurnosne pojaseve i zračne jastuke) koji čine 5 % ukupnog uvoza PVČ-a iz NRK-a u RIP-u, primljeno je ukupno šest odgovora na upitnik. Dva su trgovačka društva provjerena, jedno prije i drugo nakon uvođenja privremenih mjera. Nakon posjeta radi provjere, udio kineskog PVČ-a koji koristi automobilski sektor revidiran je na 15 %. Posjeti radi provjere također su pokazali da su općenito aktivnosti u kojima se koristi PVČ činile više od 30 % ukupnog prometa trgovačkih društava koja surađuju, umjesto 4 % kako je utvrđeno u privremenoj fazi. Potvrđuje se da prosječna dobit ostvarena u ovom sektoru od proizvoda koji koriste PVČ iznosi približno 3 %. Na temelju gore navedenog, zaključuje se da nije vjerojatno da, u slučaju uvođenja mjera, neće biti značajnog utjecaja na automobilski jer će i dalje ostvarivati dobit, pri čemu NRK nije glavni izvor opskrbe.
(114)
Što se tiče korisnika u sektoru užadi, primljena su ukupno tri odgovora na upitnik, a jedno je trgovačko društvo provjereno nakon uvođenja privremenih mjera. Sva su trgovačka društva koja surađuju u ovom sektoru MS-ovi te su činila manje od 1 % ukupnog uvoza iz NRK-a u RIP-u. Potvrđuje se da je udio aktivnosti koje uključuju PVČ približno 18 % ukupnih aktivnosti. Prosječna profitna marža ostvaren u ovom sektoru korištenjem PVČ-a privremeno je utvrđena na oko 8 %. Međutim, nakon posjeta radi provjere i naknadne ispravke podataka koji su dostavljeni u odgovorima na upitnik, profitna marža koja se ostvaruje u ovom sektoru revidirana je na - 0,4 %. Ispitni je postupak pokazao da je većina uvoza (71 %) bila iz NRK-a tijekom RIP-a, dok je 22 % bilo iz Koreje. Međutim, u vezi s revidiranom razinom pristojbe treba ograničiti učinak na trgovačka društva u ovom sektoru ako nastave nabavljati PVČ iz NRK-a. Usto, postoji izvjestan broj alternativnih izvora nabave.
(115)
Na kraju, što se tiče korisnika u sektoru industrijskih primjena, primjeno je ukupno 20 odgovora na upitnik od korisnika koji čine 21 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Provjereno je pet trgovačkih društava, jedno prije uvođenja privremenih mjera, a četiri nakon uvođenja privremenih mjera. Na temelju podataka dostupnih za ovaj sektor nakon posjeta radi provjere, udio aktivnosti povezanih s PVČ-om revidiran je na 54 % ukupnih aktivnosti. Ispitni je postupak pokazao da su navedeni korisnici uglavnom nabavljali PVČ iz NRK-a (42 %) i iz Koreje (24 %), dok se 29 % istog nabavljalo od dobavljača u Uniji i trećim zemljama. Podaci prikupljeni tijekom posjeta radi provjere koji su izvršeni nakon uvođenja privremenih mjera doveli su do prilagodbe prosječne profitne marže ostvarene u ovom sektoru, koja je utvrđena na 17 %. Međutim, prikupljeni podaci pokazuju da utvrđena prosječna profitna marža za cjelokupni sektor nije reprezentativna za stanje MSP-ova, koji su imali u prosjeku negativnu profitnu maržu od - 1,9 tijekom RIP-a. U najgorem slučaju, odnosno ako bi navedeni MSP-ovi kupovali od kineskih proizvođača izvoznika koji podliježu mjerama i ako ne bi promijenili izvor opskrbe, njihova bi se profitabilnost smanjila s - 1,9 % na - 3,3 % uvođenjem konačnih mjera. To bi bilo zbog činjenice da nabavljaju PVČ iz NRK-a u većoj mjeri u usporedbi s velikim trgovačkim društvima, koja bi i dalje ostvarivala visoku dobit. Međutim, očekuje se da navedeni MSP-ovi mogu barem djelomično preusmjeriti svoju nabavu na dobavljače koje ne podliježu mjerama.
(116)
Neki su korisnici tvrdili da je negativni učinak antidampinških mjera na njihovu profitabilnost podcijenjen u privremenoj analizi interesa Unije. Također su tvrdili da bi imali poteškoća u prijenosu povećanja troška na kupce te su dvojili oko mogućnosti nalaženja drugih izvora opskrbe. Neke su stranke također dovele u pitanje kapacitet proizvođača iz Unije za opskrbu traženih proizvoda. Na kraju, povećao se negativni učinak mjera na industriju na kraju proizvodnog lanca, a time i zaposlenost u Uniji.
(117)
Što se tiče tvrdnje o profitabilnosti, analiza na temelju revidiranih podataka nakon posjeta radi provjere nakon uvođenja privremenih mjera doista je pokazala da bi mjere imale negativni učinak na dio sektora užadi i industrijskih primjena ako bi korisnici koji kupuju od kineskih proizvođača izvoznika koji podliježu mjerama i dalje od njih kupovali i ne bi promijenili izvor opskrbe. Međutim, vjerojatno je da bi navedeni učinak bio ograničen u pogledu smanjene razine pristojbe i postojanja drugih izvora opskrbe.
(118)
Što se tiče tvrdnje da korisnici ne bi mogli prenijeti povećanje troška na svoje kupce, ispitni je postupak pokazao da bi u nekim sektorima doista moglo biti teško povećati cijene. Međutim, podsjeća se da bi, u pogledu visoke razine suradnje kineskih proizvođača izvoznika, većina uvoza iz NRK-a podlijegala pristojbi od približno 5 %, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 103. Stoga se očekuje da bi korisnici mogli prenijeti barem dio povećanja troška na svoje kupce te se procjenjuje da bi u svakom slučaju, čak i bez povećanja cijene, učinak na njihovu profitabilnost bio prilično ograničen.
(119)
Što se tiče tvrdnje da industrija Unije ne bi mogla izvršiti opskrbu traženim proizvodima u slučaju uvođenja antidampinških mjera, ispitni je postupak pokazao da su se povremeno događale nepravilnosti u opskrbama koje su proizvođači iz Unije ranije vršili određenim korisnicima. Međutim, analiza nije ukazala ni na kakve dokaze da su navedene nepravilnosti stalne. Što se tiče navedene poteškoće u mijenjanju izvora opskrbe, posjeti radi provjere doista su pokazali da prije nego se novi PVČ može koristiti u proizvodnji u velikoj mjeri, isti treba proći brojna testiranja s ciljem potvrde sukladnosti nove sirovine sa strojevima i potrebnim normama kvalitete gotovih proizvoda. Trajanje postupka testiranja varira ovisno o primjeni gotovog proizvoda. Stoga se potvrđuje da promjena dobavljača može biti dugotrajan i skup postupak za određene korisnike, iako u različitoj mjeri ovisi o proizvedenim proizvodima. Međutim, posjeti radi provjere pokazali su da neka trgovačka društva pokušavaju uspostaviti strategiju širenja svojih dobavljača kako bi izbjegla ovisnost o samo jednom izvoru.
(120)
Neke su stranke također naglasile stanje MSP-ova, tvrdeći da isti imaju poteškoća u nabavi sirovina zato što ne mogu dosegnuti najmanju količinu narudžbi koje zahtijevaju proizvođači. U tom se pogledu napominje da se čini da su poteškoće u vezi najmanje količine narudžbi postojeći uzorak poslovanja bez obzira na uvođenje mjera. Stoga se smatra da uvođenje mjera samo po sebi ne bi utjecalo na već ustaljene uzorke poslovanja između gospodarskih subjekata. Stoga se navedene tvrdnje nisu smatrale opravdanima.
(121)
Na kraju, neke su zainteresirane stranke tvrdile da industrija Unije ne bi predstavljala pouzdan izvor zbog nepotpunosti njezina proizvodnog asortimana, niže kvalitete i viših cijena proizvoda. U tom se pogledu napominje da ako proizvođači iz Unije ne mogu isporučiti cjelokupni asortiman traženih proizvoda, postoje drugi izvori opskrbe koji bi trebali omogućiti upotpunjavanje asortimana proizvoda. Štoviše, relativno niska razina pristojbe ne bi trebala spriječiti korisnike da upotpune svoj asortiman proizvoda tako da i dalje posežu za uvozom iz NRK-a. Nadalje, nedavna ponovna otvaranja tvornica, kako je navedeno gore, trebala bi doprinijeti rješavanju ove poteškoće tako da bi omogućila veći kapacitet za proizvodnju većeg asortimana proizvoda. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(122)
Što se tiče tvrdnje o učinku mjera na industriju na kraju proizvodnog lanca, a time i zaposlenost u Uniji, smatra se da bi u pogledu gore navedenog učinak trebao biti zanemariv.
6.5. Zaključak o interesu Unije
(123)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja konačnih antidampinških pristojba na uvoz PVČ-a podrijetlom iz NRK-a.
7. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
7.1. Razina uklanjanja štete
(124)
U izostanku bilo kakvih potkrijepljenih komentara koji bi izmijenili zaključak u vezi razine uklanjanja štete, potvrđuju se uvodne izjave od 179. do 183. Privremene uredbe.
7.2. Konačne mjere
(125)
S obzirom na gore navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz PVČ-a podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od marža dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe. Prema tome, sve stope pristojbe treba na odgovarajući način odrediti na razini utvrđenih dampinških marža.
(126)
S obzirom na to da su utvrđene dampinške marže za Koreju i Tajvan bile ispod razine de minimis, neće se uvesti konačne antidampinške pristojbe na uvoz podrijetlom iz Koreje i Tajvana.
(127)
Predložene antidampinške pristojbe iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Marža uklanjanja štete
Dampinška marža
Stopa antidampinške pristojbe
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co. Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd
Nije dostupno
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co. Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Trgovačka društva koja surađuju koja nisu u uzorku
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd
Nije dostupno
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Sva ostala trgovačka društva u NRK-u
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojba (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(129)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (3) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne stope pristojba.
(130)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačnih antidampinških pristojba. Nakon te objave također im je dano razdoblje za podnošenja prigovora. Komentari koje su stranke dostavile odgovarajuće su razmotreni te su, prema potrebi, na odgovarajući način promijenjeni nalazi.
(131)
Kako bi se osigurao jednaki tretman novim izvoznicima i trgovačkim društvima koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, navedenima u Prilogu ovoj Uredbi, trebalo bi propisati ponderiranu prosječnu pristojbu uvedenu za potonja trgovačka društva, koju treba primijeniti na nove izvoznike koji bi u suprotnom imali pravo na reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 4. Osnovne uredbe jer se članak 11. stavak 4. ne primjenjuje prilikom korištenja odabira uzoraka.
7.3. Konačna naplata privremenih pristojba
(132)
U pogledu visine utvrđenih dampinških marži i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom, uvedenom Privremenom uredbom, u visini iznosa uvedenih konačnih pristojba. Ako su konačne pristojbe niže od privremenih pristojba, oslobađaju se iznosi privremeno osigurani više od konačne stope antidampinških pristojba. Ako su konačne pristojbe više od privremenih pristojba, konačno se naplaćuju samo iznosi osigurani na razini privremenih pristojba.
8. PREKID POSTUPKA
(133)
U pogledu nalaza o uvozu podrijetlom iz Koreje i Tajvana, prekida se postupak s obzirom na ove dvije zemlje,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se antidampinška pristojba na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera (drukčija od konca za šivanje), nepripremljene u pakiranja za pojedinačnu prodaju, uključujući monofilament od manje od 67 deciteksa, trenutačno obuhvaćena oznakom KN 5402 20 00 podrijetlom iz NRK-a.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co. Ltd
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co. Ltd
5,5
A975
Trgovačka društva navedena u Prilogu
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
9,8
A990
Sva ostala trgovačka društva
9,8
A999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Prekida se antidampinški postupak u vezi uvoza pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Republike Koreje i Tajvana.
Članak 3.
Iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 478/2010 o uvozu pređe visoke čvrstoće od poliestera (drukčija od konca za šivanje), nepripremljene u pakiranja za pojedinačnu prodaju, uključujući monofilament od manje od 67 deciteksa, trenutačno obuhvaćene oznakom KN 5402 20 00 podrijetlom iz NRK-a, konačno se naplaćuju po stopi konačne pristojbe uvedene prema članku 1. Oslobađaju se iznosi osigurani iznad konačnih stopa antidampinške pristojbe.
Članak 4.
Ako novi proizvođač izvoznik iz Narodne Republike Kine Komisiji dostavi dostatni dokaz da:
-
nije uvozio u Uniju proizvod opisan u članku 1. stavku 1. tijekom razdoblja ispitnog postupka (1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009.),
-
nije povezan ni s jednim od izvoznika ili proizvođača u Narodnoj Republici Kini koji podliježu mjerama uvedenima ovom Uredbom,
-
je uistinu u Uniju izvozio dotični proizvod nakon razdoblja ispitnog postupka na kojem se temelje mjere ili da je sklopio neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine u Uniju,
Vijeće može, običnom većinom na prijedlog Komisije, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, izmijeniti članak 1. stavak 2. i dodati novog proizvođača izvoznika k trgovačkim društvima koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak te stoga podliježu ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe od 5,3 %.
Članak 5.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 29. studenoga 2010.