KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 749/2011
af 29. juli 2011
om ændring af forordning (EU) nr. 142/2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (1), særlig artikel 5, stk. 2, artikel 15, stk. 1, litra c), artikel 15, stk. 1, andet afsnit, artikel 20, stk. 10 og 11, artikel 41, stk. 3, første og tredje afsnit, artikel 42, stk. 2, og artikel 45, stk. 4, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1069/2009 er der fastsat dyre- og folkesundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og deraf afledte produkter med henblik på at forhindre og minimere risici for folke- og dyresundheden forårsaget af sådanne produkter. Den indeholder også bestemmelser om fastlæggelse af et slutpunkt i fremstillingskæden for visse afledte produkter, efter hvilket de ikke længere er omfattet af kravene i nævnte forordning.
(2)
Ved Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (2), er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1069/2009, herunder bestemmelser om fastlæggelse af slutpunkter for visse afledte produkter.
(3)
Danmark har indgivet en anmodning om fastlæggelse af et slutpunkt for fiskeolie, der anvendes til fremstilling af lægemidler. Da sådan fiskeolie er afledt af kategori 3-materiale og forarbejdes i henhold til strenge betingelser, bør der fastlægges et slutpunkt for sådan olie. Artikel 3 i og bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(4)
Forordning (EU) nr. 142/2011 videreførte bestemmelser, der var indført til gennemførelse af forordning (EF) 1774/2002 og Kommissionens beslutning 2003/324/EF (3), hvorved Estland, Letland og Finland fik tilladelse til at fodre visse pelsdyr med forarbejdet animalsk protein fra kroppe eller dele af dyr af samme art, bl.a. ræve. Bilag II bør ændres, så det tillades at fodre begge arter, det er almindeligt at holde, med sådant materiale, nemlig rødræv (Vulpes vulpes), der allerede er anført deri, og polarræv (Alopex lagopus), idet beslutning 2003/324/EF blev ophævet ved forordning (EU) nr. 142/2011.
(5)
Ved forordning (EF) nr. 1069/2009 er der fastsat visse bestemmelser om tryksterilisering, og det foreskrives, at der skal vedtages gennemførelsesbestemmelser vedrørende andre forarbejdningsmetoder, som skal anvendes på animalske biprodukter eller afledte produkter, så der ikke opstår uacceptable risici for folke- og dyresundheden, når sådanne produkter anvendes eller bortskaffes. Bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011 indeholder således standardforarbejdningsmetoder for forarbejdningsanlæg og visse andre anlæg og virksomheder.
(6)
Forordning (EF) nr. 1069/2009 tillader bortskaffelse eller anvendelse af animalske biprodukter eller afledte produkter ved hjælp af alternative metoder, forudsat at sådanne metoder er blevet godkendt på grundlag af en vurdering af metodernes evne til at reducere risici for folke- og dyresundheden til et niveau, der mindst svarer til standardforarbejdningsmetoderne for den relevante kategori af animalske biprodukter. I henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 skal der også indføres et standardformat for ansøgninger om tilladelse til alternative metoder. Bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011 indeholder således alternative forarbejdningsmetoder for forarbejdningsanlæg og visse andre anlæg og virksomheder.
(7)
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) har vedtaget tre udtalelser om sådanne alternative metoder: en videnskabelig udtalelse af 21. januar 2009 om projektet vedrørende undersøgelse af alternativer til systemer til destruktion af dyrekroppe ved anvendelse af bunkertanksystemet (4) (bunkertanksystemprojektet), en videnskabelig udtalelse af 8. juli 2010 om kalkbehandling af fast gødning fra svin og fjerkræ (5) og en videnskabelig udtalelse af 22. september 2010 om en ansøgning fra Neste Oil om en ny alternativ metode til bortskaffelse eller anvendelse af animalske biprodukter (6).
(8)
Ved bunkertanksystemprojektet foreslås hydrolyse af svinekadavere og andre animalske biprodukter fra opdrættede svin i en lukket tank på bedriften. Efter et nærmere bestemt tidsrum skal det fremkomne hydrolyserede materiale bortskaffes ved forbrænding eller ved forarbejdning i overensstemmelse med sundhedsbestemmelserne for animalske biprodukter som første mulighed.
(9)
Ved bunkertanksystemprojektet foreslås som en anden mulighed også knusning og efterfølgende pasteurisering af svinekadavere og andre animalske biprodukter fra opdrættede, inden de bortskaffes.
(10)
I sin udtalelse af 21. januar 2009 om bunkertanksystemprojektet konkluderede EFSA, at de fremlagte oplysninger ikke gav tilstrækkelig grundlag for at betragte den anden mulighed som en sikker metode til bortskaffelse af animalske biprodukter fra svin. Hvad angår den første mulighed (hydrolyse) kunne EFSA ikke give en endelig vurdering. EFSA anførte dog, at de hydrolyserede materiale ikke ville indebære en supplerende risiko, forudsat at det blev videreforarbejdet i overensstemmelse med sundhedsreglerne for kategori 2-materiale.
(11)
Hydrolyse af animalske biprodukter på bedriften bør derfor tillades på betingelser, der hindrer overførsel af sygdomme, der kan overføres til mennesker eller dyr, og som forhindrer skadelige virkninger for miljøet. Især bør hydrolysen som en tredje mulighed foregå i en lukket, lækagesikker tank, som er adskilt fra opdrættede dyr på samme sted. Eftersom hydrolysemetoden ikke udgør en forarbejdningsmetode, bør de særlige betingelser for forarbejdning af animalske biprodukter på sådanne anlæg imidlertid ikke anvendes. Tanken bør under officielt tilsyn efterses regelmæssigt for evt. korrosion, således at man forhindrer udsivning af materialer til underliggende lag.
(12)
Hydrolysemetodens evne til at reducere potentielle sundhedsrisici er endnu ikke blevet dokumenteret. Håndtering eller anvendelse af det hydrolyserede materiale, bortset fra forbrænding eller medforbrænding, med eller uden forudgående forarbejdning, eller bortskaffelse på et godkendt deponeringsanlæg, kompostering eller omdannelse til biogas, hvis der ved de tre sidstnævnte muligheder forinden skal være foretaget tryksterilisering, bør forbydes.
(13)
Irland, Spanien, Letland, Portugal og Det Forenede Kongerige har udtrykt interesse for at kunne tillade deres erhvervsdrivende at anvende hydrolysemetoden. De pågældende medlemsstaters kompetente myndigheder har bekræftet, at der vil blive gennemført streng kontrol af sådanne erhvervsdrivende for at forebygge potentielle sundhedsrisici.
(14)
I sin udtalelse af 8. juli 2010 om kalkbehandling af fast gødning fra svin og fjerkræ konkluderede EFSA, at den foreslåede blanding af kalk og gødning kunne betragtes som en sikker proces til inaktivering af relevante bakteriologiske og virologiske patogener i betragtning af den påtænkte anvendelse på jordarealer af det afledte produkt, nemlig blandingen af kalk og gødning. Eftersom processens effektivitet i ansøgningen kun blev dokumenteret for én bestemt blandeanordning, anbefalede EFSA, at hvis der skal anvendes en anderledes blandeanordning til processen, bør der foretages en validering på grundlag af målinger af pH-værdi, tid og temperatur for at dokumentere, at der ved anvendelse af den anderledes blandeanordning kan opnås tilsvarende inaktivering af patogener.
(15)
Der bør foretages en validering ifølge disse principper, når ulæsket kalk (CaO), som blev anvendt til den proces, EFSA vurderede, erstattes af dolomitkalk (CaOMgO).
(16)
I sin udtalelse af 22. september 2010 om en katalytisk flertrinsproces til fremstilling af fornyelige brændstoffer konkluderede EFSA, at processen kan betragtes som sikker, når afsmeltet fedt fra kategori 2- og kategori 3-materiale anvendes som udgangsmaterialer, og dette afsmeltede fedt er blevet forarbejdet i overensstemmelse med standardforarbejdningsmetoderne for animalske biprodukter. Det kunne imidlertid ikke på grundlag af den fremlagte dokumentation konkluderes, at processen også er i stand til at reducere potentielle TSE-risici, som evt. forekommer i afsmeltet fedt fra kategori 1-materiale. Den katalytiske flertrinsproces bør derfor godkendes for afsmeltet fedt fra kategori 2- og kategori 3-materiale, mens den bør afvises for afsmeltet fedt fra kategori 1-materiale. Denne afvisning er ikke til hinder for, at ansøgeren fremlægger yderligere dokumentation for EFSA med henblik på en ny vurdering, men indtil en sådan vurdering foreligger, bør anvendelse i processen af afsmeltet fedt fra kategori 1-materiale forbydes.
(17)
Bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres for at tage hensyn til konklusionerne i de tre videnskabelige udtalelser fra EFSA.
(18)
I henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 skal der vedtages gennemførelsesbestemmelser om omdannelse af animalske biprodukter til biogas eller kompost. Når animalske biprodukter i et biogasanlæg eller et komposteringsanlæg blandes med ikke-animalske materialer eller andre materialer, der ikke er omfattet af nævnte forordning, bør den kompetente myndighed kunne tillade, at der udtages repræsentative prøver efter pasteurisering, men inden blanding, for at teste, om de mikrobiologiske kriterier er overholdt. Prøveudtagningen bør give grundlag for at påvise, om pasteuriseringen af animalske biprodukter har reduceret de mikrobiologiske risici i de animalske biprodukter, der skal omdannes.
(19)
Bilag V til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(20)
I henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 skal der vedtages et standardformat for ansøgninger om tilladelse til alternative metoder til anvendelse eller bortskaffelse af animalske biprodukter eller afledte produkter. Formatet skal anvendes af interesserede parter, når de indgiver en ansøgning om godkendelse af sådanne metoder.
(21)
Efter anmodning fra Kommissionen vedtog EFSA den 7. juli 2010 en videnskabelig udtalelse om en erklæring om teknisk bistand vedrørende formatet for ansøgninger om tilladelse til nye alternative metoder for animalske biprodukter (7). I erklæringen anbefaler EFSA bl.a., at der fastsættes klarere krav til de oplysninger, de interesserede parter skal fremlægge, når de indgiver en ansøgning om tilladelse til en ny alternativ metode.
(22)
Under hensyntagen til anbefalingerne i den videnskabelige udtalelse bør standardformatet for ansøgninger om tilladelse til alternative metoder, jf. bilag VII til forordning (EU) nr. 142/2011, ændres.
(23)
Eftersom fornyelige brændstoffer fremkommet ved den katalytiske flertrinsproces også kan fremstilles af importeret afsmeltet fedt, bør der foretages en præcisering af importbestemmelserne for sådant fedt og af betingelserne i det sundhedscertifikat, der skal ledsage sendinger af afsmeltet fedt på det EU-indgangssted, hvor veterinærkontrollen foregår. Bilag XIV og XV til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(24)
Ligeledes bør artikel 3 og bilag II, IV, V, VII, VIII og XI samt bilag XIII-XVI derfor ændres.
(25)
Der bør fastsættes en overgangsperiode, som løber fra nærværende forordnings ikrafttrædelse, således at der fortsat til Unionen kan importeres afsmeltet fedt, der ikke er bestemt til konsum, og som skal anvendes til formål uden for foderkæden, som foreskrevet i forordning (EU) nr. 142/2011 inden ændringerne ved nærværende forordning.
(26)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EU) nr. 142/2011 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 3, litra g), erstattes af følgende:
»g)
pels, der opfylder de specifikke krav vedrørende slutpunktet for dette produkt i bilag XIII, kapitel VIII
h)
fiskeolie til fremstilling af lægemidler, der opfylder de specifikke krav vedrørende slutpunktet for dette produkt i bilag XIII, kapitel XIII
i)
benzin og brændstoffer, der opfylder de specifikke krav vedrørende produkter fra den katalytiske flertrinsproces til fremstilling af fornyelige brændstoffer i bilag IV, kapitel IV, afsnit 3, punkt 2, litra c).«
2)
Bilag II, IV, V, VII, VIII og XI samt bilag XIII-XVI ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
I en overgangsperiode, som udløber den 31. januar 2012, accepteres det fortsat, at sendinger af afsmeltet fedt, der ikke er bestemt til konsum, som skal anvendes til visse formål uden for foderkæden, og som ledsages af et sundhedscertifikat udfyldt og underskrevet i overensstemmelse med modellen i kapitel 10(B) i bilag XV til forordning (EU) nr. 142/2011 inden nærværende forordnings ikrafttrædelse, importeres til Unionen, forudsat at de pågældende certifikater er udfyldt og underskrevet inden den 30. november 2011.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2011.
32011R0749
L 198/3
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 749/2011
od 29. srpnja 2011.
o izmjeni Uredbe (EU) br. 142/2011 o provedbi Uredbe (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi i o provedbi Direktive Vijeća 97/78/EZ u pogledu određenih uzoraka i predmeta koji su oslobođeni veterinarskih pregleda na granici na temelju te Direktive
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1774/2002 (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2., članak 15. stavak 1. točku (c), drugi podstavak stavka 1. članka 15., članak 20. stavke 10. i 11., prvi i treći podstavak stavka 3. članka 41., članak 42. stavak 2. i članak 45. stavak 4.,
budući da:
(1)
U Uredbi (EZ) br. 1069/2009 utvrđena su pravila u vezi s javnim zdravljem i zdravljem životinja za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode, kako bi se spriječili i na najmanju moguću mjeru smanjili rizici za javno zdravlje i zdravlje životinja koji proizlaze iz tih proizvoda. Ona također predviđa određivanje završne točke u proizvodnom lancu za određene dobivene proizvode nakon koje oni više ne podliježu zahtjevima te Uredbe.
(2)
U Uredbi Komisije (EU) br. 142/2011 od 25. veljače 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi i o provedbi Direktive Vijeća 97/78/EZ u pogledu određenih uzoraka i predmeta koji su oslobođeni veterinarskih pregleda na granici na temelju te Direktive (2), utvrđena su provedbena pravila za Uredbu (EZ) br. 1069/2009, uključujući pravila o određivanju završnih točaka za određene dobivene proizvode.
(3)
Danska je podnijela zahtjev za određivanje završne točke za riblje ulje koje se koristi u proizvodnji lijekova. Kako je takvo riblje ulje dobiveno od materijala kategorije 3 te se prerađuje u strogim uvjetima, za to je ulje potrebno odrediti završnu točku. Članak 3. Uredbe (EU) br. 142/2011 i Prilog XIII. toj Uredbi treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(4)
Uredbom (EU) br. 142/2011 preuzete su odredbe uvedene za provedbu Uredbe (EZ) br. 1774/2002 i Odluke Komisije 2003/324/EZ (3), kojima je posebno Estoniji, Latviji i Finskoj dopuštena hranidba određenih krznaša, posebno lisica, prerađenim životinjskim bjelančevinama dobivenim iz tijela ili dijelova tijela životinja iste vrste. Prilog II. treba izmijeniti kako bi se omogućila hranidba tim materijalima obiju vrsta koje se uobičajeno uzgajaju, crvene lisice (Vulpes vulpes), koja je trenutačno navedena, i polarne lisice (Alopex lagopus), budući da je Uredbom (EU) br. 142/2011 izvan snage stavljena Odluka 2003/324/EZ.
(5)
U Uredbi (EZ) br. 1069/2009 utvrđena su određena pravila za sterilizaciju pod tlakom i predviđeno je donošenje provedbenih mjera za ostale metode prerade koje se moraju primjenjivati na nusproizvode životinjskog podrijetla ili proizvode dobivene od njih kako se prilikom uporabe ili uklanjanja takvih proizvoda ne bi pojavili neprihvatljivi rizici za javno zdravlje i zdravlje životinja. U skladu s time, u Prilogu IV. Uredbi (EU) br. 142/2011 utvrđene su standardne metode prerade za objekte za preradu i određene druge objekte.
(6)
Uredbom (EZ) br. 1069/2009 omogućeno je uklanjanje ili uporaba nusproizvoda životinjskog podrijetla ili proizvoda dobivenih od njih alternativnim metodama, pod uvjetom da su takve metode odobrene na temelju procjene mogućnosti takvih metoda da smanje rizike za javno zdravlje i zdravlje životinja do razine koja je barem jednaka razini standardnih metoda prerade za relevantnu kategoriju nusproizvoda životinjskog podrijetla. Uredbom (EZ) br. 1069/2009 predviđa se i standardni obrazac zahtjeva za odobrenje alternativnih metoda. U skladu s time, u Prilogu IV. Uredbi (EU) br. 142/2011 navedene su alternativne metode prerade za objekte za preradu i određene druge objekte.
(7)
Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) donijela je tri mišljenja u vezi s takvim alternativnim metodama: znanstveno mišljenje doneseno 21. siječnja 2009. o Projektu za proučavanje alternativa sustavima za uništavanje trupova uporabom sustava bunkera (4) (projekt sustava bunkera); znanstveno mišljenje doneseno 8. srpnja 2010. o obradi krutog svinjskog gnoja i gnoja od peradi vapnom (5); i znanstveno mišljenje doneseno 22. rujna 2010. o zahtjevu tvrtke Neste Oil u pogledu nove alternativne metode uklanjanja ili uporabe nusproizvoda životinjskog podrijetla (6).
(8)
Projekta sustava bunkera predviđa hidrolizu svinjskih lešina i ostalih nusproizvoda životinjskog podrijetla od svinja iz farmskog uzgoja u zatvorenom spremniku smještenom na farmi. Nakon određenog vremenskog razdoblja, dobiveni se hidrolizirani materijal treba, kao prva mogućnost, ukloniti spaljivanjem ili preradom, u skladu sa zdravstvenim pravilima o nusproizvodima životinjskog podrijetla.
(9)
Projekt sustava bunkera kao drugu mogućnost predviđa i drobljenje i kasniju pasterizaciju svinjskih lešina i ostalih nusproizvoda životinjskog podrijetla od svinja iz farmskog uzgoja prije njihovog uklanjanja.
(10)
U svom mišljenju o projektu sustava bunkera od 21. siječnja 2009., EFSA je zaključila da dostavljene informacije ne pružaju dovoljan temelj kako bi se druga mogućnost smatrala sigurnim načinom uklanjanja nusproizvoda životinjskog podrijetla od svinja. U pogledu prve mogućnosti, temeljene na hidrolizi, EFSA također nije bila u mogućnosti donijeti konačnu procjenu. Međutim, EFSA je navela da hidrolizirani materijal ne bi predstavljao dodatan rizik pod uvjetom njegove daljnje prerade u skladu sa zdravstvenim pravilima za materijale kategorije 2.
(11)
Stoga je potrebno dozvoliti hidrolizu nusproizvoda životinjskog podrijetla na mjestu samog gospodarstva pod uvjetima kojima se sprječava prenošenje bolesti prenosivih na ljude ili životinje i kojima se izbjegavaju štetne posljedice za okoliš. Treća mogućnost je hidroliza koja se obavlja u zatvorenom i nepropusnom spremniku odvojenom od bilo kojih farmskih životinja na istome gospodarstvu. Međutim, budući da metoda hidrolize ne predstavlja metodu prerade, ne bi se trebali primjenjivati posebni uvjeti za preradu nusproizvoda životinjskog podrijetla u takvim objektima. Spremnik treba, pod službenim nadzorom, redovito pregledavati kako bi se utvrdila eventualna prisutnost korozije i tako spriječilo istjecanje materijala u tlo.
(12)
Još nije dokazana sposobnost metode hidrolize da umanji potencijalne rizike za zdravlje. Stoga treba zabraniti svako rukovanje hidroliziranim materijalima ili njihovu uporabu, osim radi spaljivanja ili kombiniranog spaljivanja, uz prethodnu preradu ili bez nje, ili odlaganja na odobrenim odlagalištima, kompostiranja ili pretvorbe u bioplin, pri čemu svakoj od triju potonjih mogućnosti treba prethoditi sterilizacija pod tlakom.
(13)
Španjolska, Irska, Latvija, Portugal i Ujedinjena Kraljevina iskazale su interes da svojim subjektima dozvole upotrebu metode hidrolize. Nadležna tijela tih država članica potvrdila su da će se provoditi stroge kontrole nad tim subjektima kako bi se spriječili potencijalni rizici za zdravlje.
(14)
U svom mišljenju od 8. srpnja 2010. o obradi krutog svinjskog gnoja i gnoja od peradi vapnom, EFSA je zaključila da bi se predloženo miješanje vapna s gnojem moglo smatrati sigurnim procesom za inaktivaciju relevantnih bakterijskih i virusnih patogena s obzirom na planiranu primjenu dobivenih proizvoda, i to mješavine vapna i gnoja, na tlo. Budući da je u zahtjevu učinkovitost postupka dokazana samo za određenu spravu za miješanje, EFSA je preporučila da se, u slučajevima kada se u procesu koristi drukčija sprava za miješanje, provede postupak validacije na temelju mjerenja pH vrijednosti, vremena i temperature, kako bi se dokazalo da se korištenjem drukčije sprave za miješanje postiže jednaka inaktivacija patogena.
(15)
Validaciju prema tim načelima treba provesti kada se živo vapno (CaO), koje je upotrijebljeno u postupku koji je EFSA ocijenila, zamijeni dolomitom (CaOMgO).
(16)
U svom mišljenju od 22. rujna 2010. o višestupanjskom katalitičkom procesu za proizvodnju obnovljivih goriva, EFSA je zaključila da se proces može smatrati sigurnim kada se prerađene masti dobivene od materijala Kategorije 2 i Kategorije 3 koriste kao početni materijal i kada su te prerađene masti prerađene u skladu sa standardnim metodama prerade za nusproizvode životinjskog podrijetla. Međutim, na temelju dostavljenih dokaza nije se moglo zaključiti da se tim procesom ujedno mogu ublažiti potencijalni rizici od TSE-a koji mogu biti prisutni u prerađenim mastima dobivenim od materijala Kategorije 1. Stoga višestupanjski katalitički proces treba odobriti za prerađene masti dobivene od materijala Kategorije 2 i Kategorije 3, a treba ga odbiti za prerađene masti dobivene od materijala Kategorije 1. Iako takvo odbijanje ne sprječava podnositelja zahtjeva u podnošenju daljnjih dokaza EFSA-i radi nove procjene, do takve procjene treba zabraniti korištenje prerađenih masti dobivenih od materijala Kategorije 1.
(17)
Prilog IV. Uredbi (EU) br. 142/2011 treba izmijeniti kako bi se uzeli u obzir zaključci triju znanstvenih mišljenja EFSA-e.
(18)
Uredbom (EZ) br. 1069/2009 predviđa se donošenje provedbenih mjera za pretvorbu nusproizvoda životinjskog podrijetla u bioplin ili kompost. Kada se nusproizvodi životinjskog podrijetla u pogonu za proizvodnju bioplina ili u pogonu za proizvodnju komposta miješaju s materijalima koji nisu životinjskog podrijetla ili s drugim materijalima koji nisu obuhvaćeni tom Uredbom, nadležnom tijelu treba omogućiti da odobri uzimanje reprezentativnih uzoraka nakon pasterizacije i prije nego što započne miješanje, kako bi se ispitala njihova usklađenost s mikrobiološkim kriterijima. Uzimanjem takvih uzoraka treba dokazati je li pasterizacija nusproizvoda životinjskog podrijetla ublažila mikrobiološke rizike u nusproizvodima životinjskog podrijetla za pretvorbu.
(19)
Prilog V. Uredbi (EU) br. 142/2011 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(20)
Uredbom (EZ) br. 1069/2009 predviđeno je donošenje standardnog obrasca zahtjeva za alternativne metode za uporabu ili uklanjanje nusproizvoda životinjskog podrijetla ili proizvoda dobivenih od njih. Taj obrazac trebaju koristiti zainteresirane strane pri podnošenju zahtjeva za odobrenje takvih metoda.
(21)
Na zahtjev Komisije, EFSA je 7. srpnja 2010. donijela znanstveno mišljenje s izjavom o tehničkoj pomoći u vezi s obrascem zahtjeva za nove alternativne metode za nusproizvode životinjskog podrijetla (7). U toj izjavi EFSA posebno preporuča dodatna pojašnjenja u pogledu informacija koje bi zainteresirane strane trebale dostaviti pri podnošenju zahtjeva za odobrenje nove alternativne metode.
(22)
Uzimajući u obzir preporuke iz tog znanstvenog mišljenja, potrebno je izmijeniti standardni obrazac zahtjeva za nove alternativne metode iz Priloga VII. Uredbi (EU) br. 142/2011.
(23)
Budući da se obnovljiva goriva iz višestupanjskog katalitičkog procesa mogu također proizvesti i iz uvezenih prerađenih masti, potrebno je pojasniti uvozne zahtjeve za takve masti te uvjete navedene u zdravstvenom certifikatu koji mora pratiti pošiljke prerađenih masti na točki ulaska u Uniju gdje se obavljaju veterinarski pregledi. priloge XIV. i XV. Uredbi (EU) br. 142/2011 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(24)
U skladu s time, treba stoga izmijeniti članak 3. i priloge II., IV., V., VII., VIII., XI. i priloge XIII. do XVI.
(25)
Potrebno je predvidjeti prijelazno razdoblje nakon stupanja na snagu ove Uredbe, kako bi se omogućio nastavak uvoza u Uniju prerađenih masti koje nisu namijenjene za prehranu ljudi za određene svrhe izvan prehrambenog lanca životinja, kako je predviđeno u Uredbi (EU) br. 142/2011 prije izmjena uvedenih ovom Uredbom.
(26)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EU) br. 142/2011 mijenja se kako slijedi:
1.
U članku 3. točka (g) zamjenjuje se sljedećim:
„(g)
krzno koje ispunjava posebne zahtjeve za završnu točku za taj proizvod navedene u poglavlju VIII. Priloga XIII.;
(h)
riblje ulje za proizvodnju lijekova koje ispunjava posebne zahtjeve za završnu točku za taj proizvod navedene u poglavlju XIII. Priloga XIII.;
(i)
benzin i goriva koja ispunjavaju posebne zahtjeve za proizvode iz višestupanjskog katalitičkog procesa za proizvodnju obnovljivih goriva navedene u točki 2(c) odjeljka 3. poglavlja IV. Priloga IV.”
2.
Prilozi II., IV., V., VII., VIII., XI. i prilozi XIII. do XVI. mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
Članak 2.
U prijelaznom razdoblju do 31. siječnja 2012., pošiljke prerađenih masti koje nisu namijenjene za prehranu ljudi, za uporabu u određene svrhe izvan prehrambenog lanca životinja, koje prati zdravstveni certifikat potpisan i ispunjen u skladu s obrascem određenim u poglavlju 10(B) Priloga XV. Uredbi (EU) br. 142/2011 prije stupanja na snagu ove Uredbe, nastavit će se prihvaćati za uvoz u Uniju, pod uvjetom da su ti certifikati ispunjeni i potpisani prije 30. studenoga 2011.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 29. srpnja 2011.