KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 404/2010
af 10. maj 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse aluminiumshjul med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 13. august 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende import til EU af visse aluminiumshjul med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 30. juni 2009 af Association of European wheel manufacturers (EUWA) (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af visse aluminiumshjul. Klagen indeholdt beviser for, at den pågældende vare blev dumpet, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, de EU-producenter, der er nævnt i klagen, andre kendte producenter i EU, de eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af proceduren, og repræsentanter for Kina om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina, importører og EU-producenter, blev stikprøver for disse parters vedkommende nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage disse, blev alle eksporterende producenter, importører og EU-producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de grundlæggende oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen.
(6)
I alt 36 virksomheder eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»grupper«) i Kina gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for fristen. Disse 36 virksomheder eller grupper producerede og/eller eksporterede den pågældende vare til EU-markedet i løbet af undersøgelsesperioden og udtrykte ønske om at indgå i stikprøven. De blev betragtet som samarbejdsvillige virksomheder og blev taget i betragtning til at indgå i stikprøven. Graden af samarbejdsvilje i Kina, dvs. de samarbejdsvillige kinesiske virksomheders andel i procent af eksporten til EU i forhold til den samlede kinesiske eksport til EU, var på ca. 90 %.
(7)
Efter at have hørt de berørte parter i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, udtog Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 17 en stikprøve på grundlag af den største repræsentative eksportmængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed, og som tog højde for de samarbejdsvillige virksomheder eller gruppers geografiske spredning. Stikprøven består af fire (grupper af) virksomheder, som tegner sig for 47 % af eksporten til EU fra de 36 samarbejdsvillige virksomheder eller grupper, og ca. 43 % af den samlede eksport til EU fra Kina. De kinesiske myndigheder og det kinesiske handelskammer accepterede Kommissionens udtagning af stikprøven, men anmodede om at inkludere mindst to andre (grupper af) virksomheder i stikprøven. Da den oprindeligt udtagne stikprøve består af 20 virksomheder, der hører til fire grupper, blev det besluttet, at der ikke kunne tilføjes flere virksomheder eller grupper, da dette ville hindre afslutningen af undersøgelserne inden for de fastsatte frister.
(8)
Fem eksporterende producenter i Kina, som ikke indgik i stikprøven, anmodede om en individuel undersøgelse og indsendte de relevante oplysninger inden for den fastsatte frist med henblik på anvendelse af grundforordningens artikel 9, stk. 6, og artikel 17, stk. 3. Da stikprøven allerede omfattede 4 grupper med mange virksomheder involveret, konkluderede Kommissionen dog, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3, at der ikke kan foretages individuelle undersøgelser af eksporterende producenter i Kina, som ikke indgår i stikprøven, da dette ville være urimelig byrdefuldt og forhindre en rettidig afslutning af undersøgelsen.
(9)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, som havde anmodet herom, og til myndighederne i Kina.
(10)
Indledningsmeddelelsen blev sendt til ca. 40 EU-producenter af aluminiumshjul. Der er modtaget 17 besvarelser. Fem grupper af virksomheder blev udtaget til stikprøven, da de blev anset for at være repræsentative for den samlede EU-produktion udtrykt i salgsmængder og produktion i EU (mere end 75 %), geografisk dækning og aktivitetstype, dvs. produktion af oprindeligt udstyr (OEM) og det såkaldte eftermarkedssalg (AM), se betragtning 19 ff. for yderligere detaljer. Selv om de EU-producenter, der indgår i stikprøven, hovedsagelig solgte direkte til OEM-segmentet, solgte to af de producenter, der indgik i stikprøven, også til AM-segmentet. Virksomheder, der ikke bidrog til klagen, blev også inkluderet i stikprøven.
(11)
I løbet af undersøgelsen fremsatte parterne en række påstande vedrørende påståede forskelle mellem OEM- og AM-segmentet. Med henblik på at indhente yderligere oplysninger blev det besluttet at udvide stikprøven til endnu en (stor) producent, som er aktiv i AM-segmentet.
(12)
Klagerne anmodede om, at deres navne blev hemmeligholdt af frygt for eventuelle modforanstaltninger fra kunder eller konkurrenter. Kommissionen vurderede, at der var en reel mulighed for modforanstaltninger og accepterede at hemmeligholde deres navne. Efter indledningen af proceduren accepterede samtlige samarbejdsvillige virksomheder at offentliggøre deres navne i forbindelse med samarbejdet i proceduren, men ikke, hvor dette var relevant, i deres egenskab af klagere.
(13)
Indledningsmeddelelsen blev sendt til ca. 80 importører og importører/brugere af aluminiumshjul. Der blev modtaget 40 besvarelser fra virksomheder, der tegnede sig for ca. en tredjedel af den samlede import fra Kina. 12 af disse besvarelser kom fra importører, og resten fra importerende brugere. Syv virksomheder blev medtaget i stikprøven (fem importører og to importerende brugere).
(14)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de seks EU-producenter i stikprøven, til de eksporterende producenter i stikprøven for Kina, og til de virksomheder, der anmodede om individuel behandling, samt til de syv importører i stikprøven. Der blev desuden sendte spørgeskemaer til brugere og andre samarbejdsvillige producenter.
(15)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fire kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, og fra fem kinesiske eksporterende producenter, der anmodede om individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. Der blev desuden modtaget besvarelser fra de seks EU-producenter i stikprøven, tre importører, der ikke var forretningsmæssigt forbundne med en eksporterende producent, fra ni andre EU-producenter og 13 brugere. Der blev også modtaget redegørelser fra det kinesiske handelskammer og fra to brugersammenslutninger.
(16)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for en foreløbig fastslåelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Borbet group:
Borbet Solingen GmbH - Tyskland
-
Heyes Lemmerz group:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Tjekkiet
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. Italien
-
Ronal group:
-
Ronal AG - Schweiz
-
Ronal Polska Sp. z o.o.-Polen
-
Speedline s.r.l. Italien
-
Mapsa S. Coop. L. - Spanien
-
AEZ - Tyskland
-
Française de Roues S.A.S.V.- Frankrig
b)
Eksporterende producenter og deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd. (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd. (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU
-
OZ Deutschland, Biberbach (Tyskland)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italien)
d)
Forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Singapore
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Brugere
-
Renault - Frankrig
-
BMW - Tyskland.
(17)
I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter, der eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra referencelandet Tyrkiet:
f)
Producenter i Tyrkiet
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Undersøgelsesperiode
(18)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(19)
Den pågældende vare er aluminiumshjul til motorkøretøjer henhørende under KN-kode 8701-8705 med eller uden tilbehør og med eller uden dæk med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8708 70 10 og ex 8708 70 50.
(20)
Den pågældende vare sælges i EU via to distributionskanaler, nemlig til segmentet for producenter af oprindeligt udstyr (OEM) og til det såkaldte eftermarkedssegment (aftermarket) (AM). I OEM-segmentet gennemfører bilfabrikanter udbudsprocedurer for aluminiumshjul (ca. to år før lanceringen af en ny bilmodel) og indgår i en proces med henblik på at udvikle et nyt hjul, som vil bære deres varemærke. Både EU-producenter og kinesiske eksportører konkurrerer om de samme udbud. I AM-sektoren designes, udvikles og varemærkes aluminiumshjul af producenter af aluminiumshjul, som derefter videresælges til grossister, detailhandlere, tuningvirksomheder, bilværksteder mv.
(21)
En eksportør påstod, at aluminiumshjul til OEM-segmentet burde udelukkes fra undersøgelsens varedækning, idet de kun anvendes til nye biler, mens aluminiumshjul til AM-segmentet kan erstatte OEM-hjulet i hele bilmodellens levetid. Denne påstand er selvmodsigende, da den bekræfter, at »AM-aluminiumshjul« skal passe til og yde samme præstationer som »OEM-aluminiumshjul«. »AM-aluminiumshjul« kan nemlig produceres med andre metoder (3), i alle størrelser og vægtangivelser, med alle forskellige typer belægning osv. Forskellen mellem »OEM-« og »AM-aluminiumshjul« vedrører udelukkende de forskellige distributionskanaler, hvilket betyder, at bilindustrien er involveret i processen med at udvikle og designe hjulet. Det er endvidere blevet påstået, at prisfastsættelsen for »OEM-« og »AM-aluminiumshjul« varierer, da førstnævnte er knyttet til prisændringerne på London Metal Exchange (»LME«). Bilfabrikanterne anvender ganske rigtigt en såkaldt zero-base prisformel. Den består af tre elementer: 1) aluminiumsprisen (variabel, knyttet til LME), 2) værdiforøgede forarbejdningsomkostninger, og 3) en fast høj kvalitet. Denne prisfastsættelsesmetode tilpasses bilindustriens behov, men omkostningselementerne til aluminiumhjul til både »OEM-« og »AM-segmentet« er de samme.
(22)
Selv om der anvendes forskellige distributionskanaler til aluminiumshjul til »OEM«- og »AM«-segmentet, har de dog de samme fysiske og tekniske egenskaber og er ombyttelige. De betragtes derfor som en enkelt ensartet vare. Desuden sælges og importeres aluminiumshjul fra Kina i betydelige mængder via begge salgskanaler. Ud fra disse resultater konkluderes det foreløbigt, at udelukkelsen af »OEM-aluminiumshjul« fra varedækningen i denne undersøgelse ikke er berettiget.
(23)
En interesseret part påstod, at hjul til gokarts burde udelukkes, da gokarts ikke hører under KN-kode 8701 - 8705. Denne part argumenterede dog ikke overbevisende for, at gokarts ikke kan omfattes af ovennævnte KN-koder, og påstanden afvistes derfor foreløbigt.
(24)
Samme part påstod, at hjul til terrængående køretøjer også burde udelukkes fra varedækningen, idet disse hjul skulle være grundlæggende anderledes end hjul til andre køretøjer. Visse terrængående køretøjer kan dog klassificeres under KN-kode 8701 - 8705, og hjulene til disse køretøjer falder derfor under varedækningen for denne undersøgelse. Derfor blev påstanden foreløbigt afvist.
2. Samme vare
(25)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og aluminiumshjul, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og på hjemmemarkedet i Tyrkiet, der blev valgt som midlertidigt referenceland, samt aluminiumshjul, der fremstilles og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(26)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
-
Virksomhederne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
-
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(27)
I denne undersøgelse anmodede samtlige eksporterende grupper i stikprøven om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen.
(28)
For samtlige eksporterende grupper i stikprøven indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved besøg i de pågældende grupper alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningerne om markedsøkonomisk behandling.
(29)
Det fremgik af undersøgelsen, at ingen af de fire kinesiske virksomhedsgrupper kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, da de ikke opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), af følgende årsager.
(30)
Ingen af de eksporterende grupper i undersøgelsen kunne påvise, at de opfyldte det første kriterium, da der blev konstateret statslig indgriben i beslutninger vedrørende det vigtigste råmateriale (aluminium).
(31)
Det viste sig nemlig, at samtlige grupper i stikprøven indkøbte størstedelen af det aluminium, der anvendes til produktion af aluminiumshjul, på det kinesiske hjemmemarked på grundlag af langvarige kontrakter. Priserne fastsættes ud fra prisnoteringerne for primæraluminium på de kinesiske spotmarkeder plus en forarbejdningsafgift (og for en virksomheds vedkommende også på Shanghai Futures Exchange (SHFE)). Det skal i den forbindelse påpeges, at prisnoteringen på spotmarkederne er identisk med SHFE.
(32)
Det skal desuden bemærkes, at den kinesiske stat spiller en vigtig rolle i prisfastsættelsen for primæraluminium og regelmæssigt griber ind på markedet med en række instrumenter.
(33)
For det første er aluminium til eksport pålagt en momssats på 17 % (mens momsen på eksport af færdige varer refunderes) plus en eksportafgift på 15 %.
(34)
Dernæst griber staten ind i prisfastsættelsesmekanismen på Shanghai Futures Exchange (SHFE), som er en lukket børs for virksomheder, der er registreret i Kina, og kinesiske borgere. Denne statslige indgriben i prisfastsættelsesmekanismen på SHFE hænger sammen med statens rolle som sælger af primæraluminium og opkøber heraf via State Reserve Bureau og andre statslige organer. Staten fastsætter desuden daglige prisbegrænsninger gennem reglerne for SHFE, som er blevet godkendt af det statslige kontrolorgan, China Securities Regulatory Commission (CSRC).
(35)
Et andet eksempel på statslig indgriben er den kinesiske regerings nyligt vedtagne vækstpakke, der har til formål at begrænse virkningerne af den økonomiske krise. Ved udgangen af 2008 iværksatte State Reserves Bureau en ordning til indkøb af aluminium fra smelteanlæg med henblik på at bidrage til deres aktiviteter, da den globale finanskrise reducerede efterspørgslen. Disse statsstøttede opkøb absorberede hovedparten af lagrene på hjemmemarkedet og fik priserne til at stige i første halvdel af 2009.
(36)
Dette blev betragtet som en af faktorerne for statslig indgriben i virksomhedernes beslutninger vedrørende råmaterialer. Den nuværende kinesiske ordning med høj eksporttold og manglende momsrefusion for eksport af primæraluminium og andre råmaterialer kombineret med ingen eksportafgifter og momsrefusion på eksport af varer i det efterfølgende produktionsled og statslig indgriben i prisfastsættelsen på SHFE har i det store og hele ført til en situation, hvor de kinesiske aluminiumspriser fortsat fastsættes ved statslig indgriben. Dette har ført til en situation, hvor priserne på LME historisk har adskilt sig væsentligt fra priserne på det kinesiske marked (4) mellem medio 2005 og ultimo 2008. LME's priser har været betydeligt højere end priserne på de kinesiske markeder, hvilket fremhæver manglen på effektiv handel mellem de kinesiske markeder og markeder i resten af verden.
(37)
De mange statsligt indførte fordrejninger i de kinesiske priser på primæraluminium påvirker beslutningerne hos de kinesiske producenter af aluminiumshjul i forbindelse med indkøb af råmaterialer. De har desuden stor fordel af disse fordrejninger, idet de normalt køber aluminium på det kinesiske marked fra lokale leverandører, der anvender de kinesiske spotmarkedspriser (eller SHFE-priser) som benchmark, men de kan også købe en vis mængde til LME-priser, når priserne på det kinesiske marked er højere som følge af statslig indgriben.
(38)
Ud over den generelle situation, som er beskrevet oven for, opfylder tre andre grupper heller ikke betingelserne under det første kriterium på grund af betydelig statslig indgriben i forbindelse med andre vigtige erhvervsmæssige beslutninger. I en af de tre grupper har en statsejet virksomhed en vetoret, der ikke står i rimeligt forhold til aktieandelen i to af gruppens virksomheder, i forbindelse med vigtige beslutninger. I de fleste af virksomhederne i en anden gruppe er visse vigtige beslutninger underlagt betydelig statslig indgriben, enten fordi virksomhederne er 100 % statsejede eller fordi direktøren, der repræsenterer den statsejede aktionær, har vetoret i forbindelse med vigtige erhvervsmæssige beslutninger. Undersøgelsen viste desuden, at det lokale statslige arbejdsformidlingskontor har vetoret vedrørende ansættelse af arbejdstagere i to af disse virksomheder, selv om virksomhederne påstår det modsatte. I en tredje gruppe har den familie, der kontrollerer gruppen, forbindelser til regeringspartiet, og en af virksomhederne i gruppen er underlagt betydelig statslig indgriben i forbindelse med visse vigtige beslutninger, idet direktøren, som repræsenterer en statsejet aktionær, har vetoret i forbindelse med vigtige erhvervsmæssige beslutninger.
(39)
I en gruppe er der et klart brud på de grundlæggende regnskabsprincipper i alle gruppens virksomheder. Navnlig IAS 1 (fremlæggelse af regnskaber), IAS 12 (indkomstskat) og IAS 16 (ejendomme, anlæg og udstyr) blev ikke overholdt. Det konkluderes derfor, at regnskaberne ikke blev udarbejdet og revideret i henhold til de internationale regnskabsstandarder. I en anden gruppe konkluderede Kommissionens tjenestegrene, at IAS 1 og IAS 31 ikke var overholdt.
(40)
I en gruppe var der tydelige fordrejninger i forbindelse med brugsretten til jorden og køb af anlægsaktiver i flere virksomheder, og de fleste virksomheder i denne gruppe havde haft fordel af præferentielle skatteordninger, skatterefusion og støtteordninger, som udgør fordrejninger overført fra et ikke-markedsøkonomisk system. Disse fordrejninger var betydelige målt i f.eks. omsætning.
(41)
Hvad angår en anden gruppe i stikprøven, havde tre af gruppens virksomheder haft fordel af præferentielle skatteordninger, hvilket udgør fordrejninger overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Disse fordrejninger kan anses for betydelige målt i f.eks. omsætning.
(42)
Undersøgelsen viste desuden for en anden gruppe, at to af dens virksomheder ikke opfyldte det tredje kriterium. Den første virksomhed betalte brugsretten til jorden længe efter betalingsfristen uden pålæg af sanktioner, selv om kontrakten tydeligt omtalte sanktioner. Dette medførte direkte støtte fra staten (som er den egentlige ejer af jorden) i virksomhedens etableringsfase. Den anden virksomhed blev etableret som følge af et opkøb af aktiver fra en statsejet producent af aluminiumshjul på ikke-markedsbestemte vilkår, hvilket var udtryk for en uforholdsmæssig fordel i virksomhedens etableringsfase.
(43)
En gruppe påstod, at købet af aktiver fra en statsejet producent blev gennemført på markedsvilkår. Parten kunne dog ikke påvise, at hele transaktionen kunne betragtes som fri for fordrejninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
(44)
Endelig havde virksomheder fra en anden gruppe fordel af betydelige skattefritagelser og finansiel støtte, som havde en væsentlig indvirkning på virksomhedernes finansielle situation målt i f.eks. omsætning.
(45)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende eksporterende grupper i Kina, de kinesiske myndigheder, det kinesiske handelskammer og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(46)
En gruppe anfægtede det forhold, at Kommissionen ikke havde truffet beslutning om markedsøkonomisk behandling inden for den frist på tre måneder, som er fastsat i grundforordningen, og påstod, at eksportørerne havde truffet alle nødvendige foranstaltninger før denne frist for at give Kommissionen mulighed for at undersøge, hvilken virkning, beslutninger om markedsøkonomisk status ville få for beregningen af dumpingmargenen. Det blev med andre ord påstået, at den markedsøkonomiske behandling skal behandles inden for fristen på tre måneder, for så vidt at besvarelserne af antidumpingspørgeskemaet er indsendt inden for denne frist. Ellers er der risiko for, at oplysningerne i antidumpingspørgeskemaet kan få betydning for beslutningen om at indrømme markedsøkonomisk behandling.
(47)
I den foreliggende sag skal det dog understreges, at beslutningen om markedsøkonomisk behandling ikke kunne træffes inden for fristen på tre måneder, da de fleste oplysninger om markedsøkonomisk behandling blev indhentet ved kontrolbesøg, som blev afsluttet efter fristens udløb. Beslutningen om ikke at indrømme markedsøkonomisk behandling til de eksporterende grupper i stikprøven blev under alle omstændigheder truffet efter en grundig vurdering af de fem relevante kriterier for markedsøkonomisk behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(48)
Vedrørende det første kriterium blev det påstået, at der er reel handel mellem de kinesiske markeder og LME, idet der blev eksporteret mindre mængder af aluminium til/fra Kina i undersøgelsesperioden. Denne påstand kan ikke accepteres på grund af forskellene i prisniveauer mellem de kinesiske markeder og LME.
(49)
Under det andet kriterium fandt Kommissionen en række uoverensstemmelser med forskellige IAS-standarder i to virksomheders regnskaber. Det kunne dog ikke på grundlag af de fremsatte påstande konkluderes, at disse to virksomheder har et tydeligt regnskab, som revideres uafhængigt i henhold til de internationale regnskabsstandarder.
(50)
Under det tredje kriterium blev der fremsat en række påstande. Det blev påstået, at virkningen af finansiel støtte, brugsret til jord og andre fordele såsom skattefritagelser ikke medførte væsentlige fordrejninger i virksomhedernes finansielle situation. Denne påstand kan ikke accepteres, da virkningen af disse ordninger er betydelig, når den måles i omsætning.
(51)
Det blev desuden påpeget, at en række støtteordninger og finansielle fordele ikke var virksomhedsspecifikke og derfor ikke kan betragtes som værende overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Det skal i den forbindelse understreges, at analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling viser, om der er statslig indgriben uanset om den er virksomhedsspecifik. Det faktuelle grundlag for påstanden er under alle omstædigheder ikke korrekt. De fordele, som virksomhederne i denne undersøgelse har haft, kan faktisk betragtes som virksomhedsspecifikke, idet de alle er målrettet til en bestemt type virksomheder, f.eks. en udenlandsk virksomhed, som er etableret i et bestemt område og har ført ad hoc-forhandlinger med de lokale myndigheder om tildeling af støtte, køb af udstyr på hjemmemarkedet, teknologisk opgradering, deltagelse i messer, investeringer i FoU osv.
(52)
Endelig blev det påstået, at de indkomstskattefritagelser og nedslag for udenlandske virksomheder, der trådte i kraft i 2005, ikke udgør en fordrejning overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Denne fortolkning kan ikke accepteres. Det tredje kriterium vedrører ikke tidsbegrænsede indgreb (indtil 1998, hvor Kina begyndte at anvende de markedsøkonomiske regler) eller indgreb med begrænset anvendelse, men indgreb, der antyder statslig indgriben i udformning af erhvervsklimaet gennem foranstaltninger, der er typiske for et ikke-markedsøkonomisk land såsom diskriminerende skatteregler.
(53)
På baggrund af ovenstående kunne ingen af de kinesiske virksomheder, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, dokumentere, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Det blev derfor fastslået, at virksomhederne ikke burde indrømmes markedsøkonomisk behandling. Det rådgivende udvalg blev hørt og gjorde ikke indsigelse mod disse konklusioner.
2. Individuel behandling
(54)
I medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande, der er omfattet af grundforordningens artikel 2, stk. 7, undtagen hvis virksomhederne i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 5, kan påvise, at deres eksportpriser og -mængder samt vilkårene og betingelserne for salget fastsættes frit, at valutaomregninger foretages til markedskursen, og at en eventuel statslig indgriben ikke muliggør omgåelse af foranstaltninger, hvis eksportører pålægges forskellige toldsatser.
(55)
De eksporterende grupper, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, hvis der ikke kunne indrømmes dem markedsøkonomisk behandling. Ud fra de foreliggende oplysninger konkluderes det foreløbigt, at to af de fire kinesiske virksomheder i stikprøven opfylder alle betingelserne for individuel behandling. To af grupperne i stikprøven kan ikke indrømmes individuel behandling. Den statslige indgriben i CITIC Dicastal and Baoding er af et omfang, der giver mulighed for omgåelse af foranstaltninger, hvis individuelle eksportører pålægges forskellige toldsatser, navnlig i betragtning af at disse to grupper har to fælles joint ventures, der producerer den pågældende vare.
(56)
Af de fire eksporterende grupper i stikprøven kan følgende grupper indrømmes en individuel undersøgelse:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
3. Normal værdi
3.1. Valg af referenceland
(57)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(58)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende Tyrkiet som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(59)
Kun en eksportør modsatte sig dette valg og foreslog Malaysia som et alternativt land, men erklærede senere, at de malaysiske virksomheder ikke var villige til at samarbejde med Kommissionen.
(60)
Kommissionen undersøgte derefter, om det var hensigtsmæssigt at anvende Tyrkiet som referenceland. Det blev konkluderet, at Tyrkiet med fem nationale producenter og betydelig import fra tredjelande er et marked med udtalt konkurrence. Der var desuden ingen væsentlige forskelle i produktionsmetoderne mellem producenter i Tyrkiet og Kina. I betragtning af ovenstående viste undersøgelsen ingen grund til at konkludere, at Tyrkiet ikke er et egnet land med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. De tyrkiske producenter sælger desuden varetyper, der kan sammenlignes med de varer, som eksporteres fra Kina.
(61)
To producenter i Tyrkiet besvarede det spørgeskema, som blev sendt til alle producenter af aluminiumshjul i Tyrkiet.
(62)
Oplysningerne i de samarbejdsvillige tyrkiske producenters besvarelser blev kontrolleret på stedet og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi.
(63)
Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Tyrkiet er et hensigtsmæssigt og egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3.2. Fastsættelse af den normale værdi
(64)
Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. nedenfor:
(65)
Den pågældende vare solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet i Tyrkiet.
(66)
Det blev undersøgt, om salget på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(67)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(68)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg af alene den varetype.
(69)
For en varetype, hvor der ikke var fortjenstgivende salg, blev den normale værdi baseret på produktionsomkostningerne for den pågældende vare, som blev solgt på hjemmemarkedet, plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og et rimeligt beløb for fortjeneste på hjemmemarkedet.
(70)
Endelig blev den normale værdi for et begrænset antal varetyper beregnet på grundlag af den normale værdi for sammenlignelige varetyper med justering for fysiske forskelle.
3.3. Eksportpriser
(71)
I alle de tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i EU, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk blev betalt eller skulle betales.
(72)
I tilfælde, hvor salget foregik via en forretningsmæssigt forbunden importør eller forhandler, blev eksportpriserne beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af den pågældende importørs/forhandlers videresalgspriser til de første uafhængige kunder i EU. Der blev foretaget justeringer for alle de omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Hvad angår fortjenstmargenen, blev en ikke-forretningsmæssigt forbunden importørs/forhandlers fortjeneste på den pågældende vare anvendt, da den forretningsmæssigt forbundne importørs/forhandlers faktiske fortjeneste ikke blev betragtet som et pålideligt grundlag på grund af forholdet mellem de eksporterende producenter og den forretningsmæssigt forbundne importør/forhandler.
3.4. Sammenligning
(73)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(74)
Prissammenligningen mellem hjul, der eksporteredes fra Kina, og hjul, der solgtes på det tyrkiske marked af tyrkiske samarbejdsvillige producenter, blev foretaget ved at skelne mellem salg til OEM og salg i eftermarkedssegmentet.
(75)
Derudover blev der foretaget passende justeringer vedrørende transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, indirekte skatter og bankgebyrer i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
4. Dumpingmargener
4.1. For samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven, som blev indrømmet individuel behandling
(76)
For de to virksomheder i stikprøven, der blev indrømmet individuel behandling, blev dumpingmargenerne fastlagt ved en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi for de tyrkiske producenter, som samarbejdede fuldt ud, og hver enkelt virksomheds vejede gennemsnitlige eksportpris ved salg til EU, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(77)
Udtrykt i procent af importprisen, EU's grænse, ufortoldet, udgør dumpingmargenerne følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
61,8 %
4.2. For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(78)
Dumpingmargenen for virksomheder i stikprøven, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling, og for samarbejdsvillige virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, blev beregnet som et vejet gennemsnit af resultaterne for alle virksomheder i stikprøven. For de to virksomheder, der hverken blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling, blev beregningerne foretaget efter metoden i betragtning 76. Dumpingmargenen udgør i procent af importprisen, EU's grænse, ufortoldet 48,7 %.
4.3. For alle andre eksporterende producenter
(79)
Da samarbejdsgraden i Kina var meget høj, blev den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksportører i Kina beregnet på grundlag af de transaktioner med den højeste dumpingmargen, der var foretaget af en samarbejdsvillig kinesisk eksporterende producent. Restdumpingmargenen udgør derfor 69,3 % af importprisen, EU's grænse, ufortoldet.
D. SKADE
1. EU-produktion
(80)
Aluminiumshjul produceres af ca. 30 virksomheder beliggende i mange EU-lande. De virksomheder, der støttede klagen og samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, tegnede sig for mere end 85 % af den samlede EU-produktion i UP.
(81)
Den samlede EU-produktion og støtten til undersøgelsen blev fastslået på grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder oplysninger fra klagen, data indhentet fra EU-producenterne før og efter indledningen af undersøgelsen, oplysninger indhentet fra producenterne i stikprøven og andre samarbejdsvillige producenter. Med disse oplysninger kunne Kommissionen bekræfte, at der findes andre producenter, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og fastslå omfanget af deres produktion.
(82)
En producent i stikprøven blev anset for at importere den pågældende vare fra Kina og videresælge den på EU-markedet. Det fremgik efter en sammenligning med virksomhedens samlede salg, at importen var marginal og ikke indvirkede på virksomhedens status som EU-producent.
2. EU-forbruget
(83)
I den betragtede periode udviklede EU-forbruget sig således:
EU-forbruget
2006
2007
2008
UP
Enheder (i 000)
58 607
62 442
58 313
49 508
Indeks 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
EU-forbruget (5) blev fastslået ved at lægge importen baseret på Eurostat's data til EU-producenternes EU-salg. Importen af aluminiumshjul klassificeres under to KN-koder, som også omfatter andre varer. For at anslå andelen af aluminiumshjul under hver KN-kode blev importandelen heraf under KN-kode 8708 70 10 og 8708 70 50 fastslået på landebasis ud fra den metode, der var foreslået i klagen. Da importen var angivet i vægt, blev omregningen til enheder også foretaget ud fra den metode, der var foreslået i klagen (der anvendes en gennemsnitsvægt pr. enhed). Disse data blev krydstjekket med og bekræftet af data fra de kinesiske eksportører i stikprøven. EU-leverancerne blev beregnet ved at lægge leverancerne fra EU-producenterne i stikprøven sammen med leverancerne fra de andre producenter (data indhentet i perioden inden undersøgelsen startede, data fra klagen, visse skøn på grundlag af data fra producenter i stikprøven).
(85)
Generelt faldt forbruget med 15,5 % i den betragtede periode, men fulgte en uensartet tendens med et markant fald på 15,1 % mellem 2008 og UP. Forbruget steg fra 58,6 mio. enheder i 2006 til 62,4 mio. enheder i 2007 og faldt derefter til 58,3 mio. enheder i 2008 og 49,5 mio. enheder i UP.
3. Import fra Kina
3.1. Mængde og markedsandel af importen af den pågældende vare
(86)
Importen fra Kina har udviklet sig således med hensyn til mængde og markedsandel:
Importmængder i 1 000 enheder
2006
2007
2008
UP
Kina
3 703
5 144
5 809
6 137
Indeks 2006 = 100
100
139
157
166
Markedsandel (%)
6,3
8,2
10
12,4
Kilde: Eurostat og EU-producenternes data om EU-salg
(87)
Importmængden fra Kina steg fra 3,7 mio. enheder i 2006 til 5,1 mio. enheder i 2007, 5,8 mio. enheder i 2008 og 6,1 mio. enheder i UP. Importen steg således med mere end 66 % mellem 2006 og UP.
(88)
Markedsandelen for importen fra Kina fordobledes. Den steg fra 6,3 % i 2006 til 8,2 % i 2007, 10 % i 2008 og 12,4 % i UP. Generelt steg importen fra Kina med 6,1 procentpoint i løbet af den betragtede periode.
3.2. Importpriser
(89)
I tabellen nedenfor sammenlignes de gennemsnitlige kinesiske importpriser (baseret på Eurostat, da spørgeskemaerne for eksportører kun vedrørte UP og ikke de forudgående år) med de gennemsnitlige salgspriser hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
EUR/enhed
2006
2007
2008
UP
Kina
34,7
33,5
31,4
31,9
EU-producenter i stikprøven
49,7
49,7
48
46,5
Forskel
15
16,2
16,6
14,6
(90)
De gennemsnitlige priser ved import fra Kina faldt konstant - med 9,5 % - mellem 2006 og 2008 for derefter at stige lidt - med 0,5 % - i UP. Priserne faldt med 8 % i den betragtede periode.
(91)
Ud fra denne prissammenligning kan det konkluderes, at de kinesiske importpriser generelt konstant lå betydeligt under priserne hos EU-producenterne i stikprøven i løbet af den betragtede periode, hvilket tvang sidstnævnte til at reducere deres egne priser betydeligt.
3.3. Prisunderbud
3.3.1. Generelle bemærkninger
(92)
Denne sag er kendetegnet ved en segmentbestemt opdeling i to distributionskanaler, nemlig OEM- og AM-segmentet. Hovedparten af EU-producenternes salg er desuden koncentreret om OEM-segmentet, mens importen fra Kina hovedsagelig sælges til AM-segmentet (ca. 70 % af importen fra Kina.). Den segmentbestemte distribution af EU-erhvervsgrenens salg og importen fra Kina er således asymmetrisk.
3.3.2. Underbud
(93)
Der blev foretaget en sammenligning af salgspriserne på EU-markedet mellem de priserne for EU-producenterne stikprøven og det pågældende lands importpriser. Salgspriserne for EU-producenterne i stikprøven var dem, der anvendes til uafhængige kunder, i givet fald justeret til ab fabriksniveau, dvs. ekskl. fragtomkostninger i EU og efter fradrag af nedslag og rabatter.
(94)
Disse priser blev sammenlignet med de kinesiske eksporterende producenters salgspriser, netto, uden rabatter og om nødvendigt justeret til priser cif, frit EU's grænse med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen.
(95)
Med udgangspunkt i oplysningerne fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven viste sammenligningen, at de pågældende importerede varer i UP blev solgt i EU til priser, der lå mellem 22 % og 37 % under EU-erhvervsgrenens priser (udtrykt i procent af sidstnævntes priser). Det fremgår tydeligt af dette underbudsniveau og den negative prisudvikling i EU-erhvervsgrenen, at der havde fundet et betydeligt pristryk sted.
(96)
Visse parter påstod, at underbudsniveauet udelukkende burde beregnes ud fra den »merværdiskabende«-komponent i prisen (ekskl. udgifterne til aluminium). Ved brug af denne metode ville underbuddet være betydeligt højere. Da det underbudsniveau, som blev beregnet på grundlag af den fulde pris, allerede var ganske højt, blev denne metode ikke yderligere undersøgt.
(97)
Det høje underbudsniveau og pristrykket (jf. betragtning 89 ff.) i EU-erhvervsgrenen beviser dumpingens udtalte indvirkning i denne sag.
(98)
For at imødegå eventuelle spørgsmål om forskellene mellem de to segmenter, blev der for begge segmenter gennemført en separat analyse ud fra samme metode som ovenfor. Underbuddet er stadig betydeligt i begge segmenter (mellem 13 og 30 % for OEM-salg, og mellem 56 og 63 % for AM-salg).
4. Import fra andre tredjelande end Kina
(99)
Nedenstående tabel viser udvikling i importen fra andre tredjelande end Kina.
Importmængder i 1 000 enheder
2006
2007
2008
UP
Tyrkiet
4 140
4 522
4 021
3 426
Indeks 2006 = 100
100
109
97
83
Markedsandel (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norge
1 079
1 210
1 106
520
Indeks 2006 = 100
100
112
102
48
Markedsandel (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Sydafrika
490
851
790
700
Indeks 2006 = 100
100
173
161
143
Markedsandel (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Andre
3 746
4 029
3 690
2 928
Indeks 2006 = 100
100
108
99
78
Markedsandel (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Som det fremgår af ovenstående, er Tyrkiet den næststørste importør efter Kina med en betydelig, men stabil markedsandel. Markedsandelen for importen fra andre tredjelande end Kina og Tyrkiet faldt fra 9 % i 2006 til 8,4% i UP. Virkningen af priserne for denne import på EU-erhvervsgrenen behandles i betragtning 136 ff.
5. EU-erhvervsgrenens situation
5.1. Generelt
(101)
I medfør af grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrens situation fra 2006 til UP.
(102)
Der blev, som forklaret ovenfor, anvendt stikprøver. Med henblik på skadesanalysen blev skadesindikatorerne analyseret på følgende to niveauer:
-
Makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og dumpingmargenernes størrelse) blev analyseret for hele EU-erhvervsgrenen. Oplysningerne stammer hovedsagelig fra spørgeskemabesvarelser fra de seks virksomheder i stikprøven og supplerende minispørgeskemaer. Disse spørgeskemaer vedrører virksomheder, der tegner sig for mere end 80 % af den samlede EU-produktion. For at omfatte hele EU-produktionen blev der foretaget visse ekstrapoleringer for den resterende produktion som supplement til de tilgængelige data fra forskellige kilder, navnlig data fra klagen og data indhentet før indledningen af undersøgelsen. Alle disse faktorer blev krydstjekket, hvor det var muligt, med generelle oplysninger fra de relevante statistikker.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og investeringer samt produktionsomkostninger) blev gennemført for de enkelte virksomheder, dvs. de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
5.2. Makroøkonomiske indikatorer
5.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(103)
Nedenstående tabel viser udviklingen i produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse for hele EU-produktionen:
2006
2007
2008
UP
Produktion (enheder)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indeks (2006 = 100)
100
100
91
76
Produktionskapacitet (enheder)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indeks (2006 = 100)
100
99
100
96
Kapacitetsudnyttelse (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indeks (2006 = 100)
100
100
91
79
(104)
Produktionen var, jf. tabellen ovenfor, forholdsvis stabil og lå på ca. 49,5 mio. enheder i 2006 og 2007, og faldt derefter til 45,2 mio. enheder i 2008 og 37,6 mio. enheder i UP, et fald på 24 % i løbet af den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsesgraden faldt med 19,4 procentpoint i den samme periode.
(105)
Nedgangen i kapacitetsudnyttelsen i en situation med et fald i kapaciteten kan kun tilskrives den markante nedgang i produktionen.
5.2.2. Salgsmængder og markedsandel
(106)
Tallene nedenfor angiver salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige salgspriser pr. enhed for alle EU-producenter.
2006
2007
2008
UP
Salgsmængde for hele EU-erhvervsgrenen i 1 000 enheder
45 447
46 684
42 895
35 794
Indeks (2006 = 100)
100
103
94
79
Markedsandel (%)
78
75
74
72
Indeks (2006 = 100)
100
97
95
93
(107)
EU-salget steg fra 45,4 mio. enheder i 2006 til 46,6 mio. enheder i 2007, og faldt derefter til 42,8 mio. enheder i 2008 og 35,7 mio. enheder i UP, et fald på 21 % i løbet af den betragtede periode.
(108)
Samtlige EU-producenter mistede løbende markedsandele, fra 78 % i 2006 til 75 % i 2007, 74 % i 2008 og 72 % i UP, altså et samlet tab på 6 procentpoint i løbet af den betragtede periode. I samme periode blev markedsandelen for den kinesiske import forøget med over 6 procentpoint.
5.2.3. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2006
2007
2008
UP
Antal medarbejdere
14 204
14 818
14 309
12 981
Indeks (2006 = 100)
100
104
101
91
Produktivitet (enheder/ansat)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indeks (2006 = 100)
100
95
90
83
Årslønninger (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indeks (2006 = 100)
100
89
83
82
(109)
Beskæftigelsen steg fra 14 204 ansatte ultimo 2006 til 14 418 ansatte ultimo 2007, faldt til 14 309 ansatte ultimo 2008, og yderligere til 12 981 ved udgangen af UP. Navnlig mellem 2008 og UP var der tab på 1 328 arbejdspladser svarende til mere end hver tiende i arbejdsstyrken over seks måneder.
(110)
Sideløbende udviklede produktiviteten sig fra 3 500 enheder pr. ansat i 2006 til 3 341 enheder pr. ansat i 2007, 3 164 enheder pr. ansat i 2008 og 2 903 enheder pr. ansat i UP. Den faldende produktivitet især mellem 2008 og UP kan forklares ved, at indskrænkningen af arbejdsstyrken ikke skete i samme takt som faldet i produktionen. Dette kan forklares ved erhvervsgrenens begrænsede muligheder for omstillinger eller nedlukning af maskineri og høje omkostninger til personale i tilfælde af afskedigelser. Undersøgelsen viste, at beskæftigelsen navnlig faldt i perioden mellem 2008 og UP. Lønomkostningerne faldt i den pågældende periode. De investeringer, EU-erhvervsgrenen har foretaget i UP, forventes at øge erhvervsgrenens effektivitet og produktivitet yderligere på mellemlang og lang sigt.
5.2.4. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(111)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener endvidere ikke anses for at være ubetydelige.
5.2.5. Kontraktbetingelser
(112)
Hovedparten af de EU-producerede aluminiumshjul sælges, jf. betragtning 20 ff., gennem udbudsprocedurer, som organiseres i gennemsnit to år før lanceringen af en ny bilmodel. Kommissionen undersøgte derfor også kontrakter, der blev indgået i den betragtede periode (som skulle udføres efter UP) for at fastslå, om der kunne drages konklusioner om den mulige udvikling i EU-erhvervsgrenens salg efter UP. Der kunne dog ikke drages velfunderede konklusioner ud fra disse data på dette tidspunkt, og oplysningerne vil derfor blive behandlet yderligere.
5.3. Mikroøkonomiske indikatorer
5.3.1. Generel bemærkning
(113)
3 ud af de seks producenter i stikprøven er store grupper med produktionsanlæg i flere medlemsstater, mens de tre andre har mindre strukturer, som er koncentreret i en eller to medlemsstater. I løbet af den betragtede periode lukkede producenter i stikprøven 3 produktionsanlæg, det første i 2006, det andet i 2008 kort før UP og det sidste kort før udgangen af UP.
5.3.2. Lagre
(114)
Nedenstående tal viser lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven ved udgangen af hver periode.
2006
2007
2008
UP
Lagerbeholdninger (i 1 000 enheder)
2 204
2 444
2 359
2 173
Indeks 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Lagerbeholdningerne lå under 12 % af produktionen. Det erindres, at denne indikator ikke er særlig relevant, da EU-erhvervsgrenens produktion af aluminiumshjul i vidt omfang sker efter ordre; lagerbeholdninger på et bestemt tidspunkt er derfor især et resultat af varer, der er solgt men endnu ikke leveret.
5.3.3. Salgspriser
(116)
Enhedssalgspriserne hos EU-producenterne i stikprøven var stabile i 2006 og 2007 på ca. 49 euro pr. enhed, men faldt til 48 euro pr. enhed i 2008 og til 46,5 euro pr. enhed i UP. Dette svarer til et fald på over 6 % i løbet af den betragtede periode og viser samtidig et markant fald i UP (jf. tabellen i betragtning 89).
5.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evnen til at tilvejebringe kapital og investeringer
(117)
Stikprøvevirksomhedernes rentabilitet for den samme vare blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Mens rentabiliteten for 2006 og 2007 stadig lå over breakeven, ændredes situationen drastisk i 2008 og UP som følge af en kombination af faldende salg, faldende salgspriser og en uelastisk omkostningsstruktur i erhvervsgrenen med høje faste omkostninger.
2006
2007
2008
UP
Rentabilitet (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
I følgende tabel vises investeringerne i den pågældende vare hos EU-producenterne i stikprøven.
EUR
2006
2007
2008
UP
Euro (i 1 000 EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indeks (2006 = 100)
100
103
168
160
(119)
Det fremgår af tabellen, at EU-erhvervsgrenen øgede sine investeringer i den pågældende vare, selv da den havde faldende rentabilitet. Disse investeringer vedrørte især maskineri med henblik på at forbedre effektiviteten. De stigende investeringer viser, at erhvervsgrenen stadig var i stand til at rejse kapital.
(120)
Til trods for disse bestræbelser kollapsede investeringsafkastet på den pågældende vare i den betragtede periode og var på - 40 % i UP. Dette bekræfter udhulingen af erhvervsgrenens rentabilitet og dens manglende evne til at skabe fortjeneste af sine investeringer.
2006
2007
2008
UP
Investeringsafkast
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indeks (2006 = 100)
100
24
-27
-80
Likviditet i procent af omsætning
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indeks (2006 = 100)
100
47
39
13
(121)
Producenterne i stikprøven oplevede desuden et fald i den driftsmæssige likviditet på 8,1 procentpoint i løbet af den betragtede periode, hvilket i vidt omfang afspejler faldet i rentabiliteten. Denne indikators kollaps kan ikke henføres til de stigende investeringer, men må tilskrives den kendsgerning, at den operationelle virksomhed tjener færre penge ind. Da erhvervsgrenen forudsætter, at der konstant tilføres penge til anlægsaktiver, viser den faldende likviditet en stigende svaghed i EU-erhvervsgrenen og dens manglende evne til selvfinansiering.
5.3.5. Produktionsomkostninger og omkostninger til råmaterialer
(122)
Tabellen nedenfor viser de gennemsnitlige omkostninger pr. ton af den pågældende vare hos producenterne i stikprøven
I EUR
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitlige produktionsom-kostninger (pr. enhed)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
De gennemsnitlige omkostninger var stabile i den betragtede periode og lå på ca. 50 euro pr. enhed i gennemsnit.
6. Konklusion om skade
(124)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen forvoldtes væsentlig skade. Denne konklusion styrkes af det antal virksomheder eller produktionsanlæg, der ellers ville have lukket (fem i OEM-segmentet) eller være gået konkurs (21 i AM-segmentet og fire i OEM-segmentet) i løbet af den betragtede periode.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(125)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-industrien havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra de pågældende lande. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at den skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Virkningerne af importen fra Kina
2.1. Generelt
(126)
Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten, hvis markedsandel steg med 6 procentpoint mellem 2006 og UP, og et lignende tab af markedsandel på 6 procentpoint i EU-erhvervsgrenen i den samme periode. Undersøgelsen har desuden påvist, at dumpingimporten havde en negativ indvirkning på priserne, da den konstant underbød EU-producenternes priser.
(127)
En part påstod, at markedsandelen for importen fra Kina var for lille til at forvolde skade. En samlet markedsandel på 12 % på et prisfølsomt marked (og især i OEM-segmentet) kan imidlertid ikke betragtes som lille.
(128)
Det skal desuden bemærkes, at importen fra Kina som nævnt voksede med omkring 65 %, og at landets beregnede markedsandel næsten fordobledes i den pågældende periode. Som det fremgik af betragtning 86 ff. faldt importpriserne på varer fra Kina endvidere med 8 % (jf. betragtning 89 ff.), og et betydeligt prisunderbud fandt sted (jf. betragtning 93 ff.). De vigtigste faktorer, der skal tages i betragtning i denne sag, er nemlig den voldsomme stigning i importen og det markante prisunderbud.
(129)
EU-erhvervsgrenen reagerede på den skadevoldende dumping ved at sænke sine priser fra 2007. Importen fra Kina udøvede dog et pristryk, der bevirkede, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at bibeholde sin markedsandel selv med lavere priser. I udbudsprocedurerne i OEM-segmentet er det konstateret, at de lave kinesiske tilbud har spillet en afgørende rolle i forbindelse med reduktionen af de priser, som EU-erhvervsgrenen har tilbudt. Til trods for EU-erhvervsgrenens prisnedsættelser var den gennemsnitlige salgspris for varer importeret fra Kina stadig lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Som et resultat heraf faldt EU-erhvervsgrenens salg markant i løbet af den betragtede periode. Da de kinesiske priser i UP var faldet yderligere i forhold til 2006, blev EU-erhvervsgrenen igen nødt til at sænke sine priser for at forblive på markedet. Rentabiliteten faldt til under breakeven-punktet, hvilket vil gøre det vanskeligt for EU-erhvervsgrenen at fortsætte driften i længere tid.
(130)
Det er derfor klart, at der er en nøje sammenhæng imellem de væsentligt forøgede importmængder til stadig lavere priser og den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt. Det kan således konkluderes i denne fase, at der er en årsagssammenhæng mellem den kinesiske lavprisimport og den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
2.2. Segmentbestemt opdeling af den pågældende vare
(131)
Det er blevet påstået, at OEM og AM er to særskilte salgskanaler uden videre samspil mellem de to segmenter. På denne baggrund er det navnlig blevet påstået, at den skade, som er påført EU-erhvervsgrenen, der hovedsagelig sælger sine varer i OEM-segmentet (85 % for producenterne i stikprøven), ikke kunne have været forårsaget af importen fra Kina, som hovedsagelig er koncentreret om AM-segmentet og kun i begrænset omfang er til stede inden for OEM-segmentet.
(132)
Distributionskanalerne er i henhold til Kommissionens konklusioner ganske rigtigt opdelte, men der er dog et vist samspil, selv om det ikke er direkte. De to segmenter behandles separat for at få det mest nøjagtige billede af den foreliggende situation.
(133)
I AM-segmentet kan den konstaterede stade med sikkerhed tilskrives de store mængder af lavprisimport fra Kina, som udgør indtil 34 % i dette segment. I OEM-segmentet, som udgør den største del af EU-forbruget (35 mio. enhed ud af ca. 50 mio. enheder) er importmængderne fra Kina meget mindre (højst 6 %). Det skal dog erindres, at den skade, der er forvoldt i OEM-segmentet, er affødt af de lave kinesiske priser og altså er prisrelateret. Der er mere specifikt tegn på, at bilfabrikanterne anvender de kinesiske tilbud som benchmark for at tvinge priserne hos EU-producenterne af aluminiumshjul ned i forbindelse med udbudsprocedurerne. EU-producenterne havde ikke andet valg end at sænke deres priser, hvis de ønskede at forblive på markedet.
(134)
Det kan desuden ikke udelukkes, at de faldende pristendenser i AM-segmentet har indvirket på OEM-priserne. En sammenligning af de gennemsnitlige AM- og OEM-priser viste nemlig, at OEM-priserne i gennemsnit var højere end AM-priserne indtil 2007, men situationen ændredes i 2008 og UP. Dette viser, at pristrykket i OEM-segmentet har været langt mere udtalt i de senere år.
(135)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at importen fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade både i AM- og OEM-segmentet. Disse aspekter vil under alle omstændigheder blive undersøgt yderligere.
3. Virkningerne af andre faktorer
3.1. Virkningen af import med oprindelse i andre tredjelande end Kina
3.1.1. Virkningen af importen fra Tyrkiet
(136)
Tyrkiet er, jf. betragtning 99 ff., den næststørste importør efter Kina. I løbet af den betragtede periode var markedsandelen for importen fra Tyrkiet på ca. 7 % af EU-markedet. Tabellen nedenfor indeholder en sammenligning af priserne på importen af varer fra alle tredjelande og EU-producenternes priser.
I euro/enhed
2006
2007
2008
UP
Tyrkiet
40,8
42,6
52,4
40,7
EU-producenter i stikprøven
49,7
49,7
48
46,5
Kina
34,7
33,5
31,4
31,9
Difference Tyrkiet/EU-producenter
8,9
7,1
4,4
5,8
Difference Kina/EU-producenter
15
16,2
16,6
14,6
(137)
I løbet af den betragtede periode var de tyrkiske priser konstant lavere end priserne hos EU-producenterne i stikprøven, med undtagelse af 2008. I UP var prisforskellen mellem de tyrkiske producenter og EU-producenterne på 5,7 EUR (+/- 12,3 % af EU-priserne), mens den tilsvarende prisforskel for Kina beløb sig til 14,5 EUR (+/- 31 %). På denne baggrund kan det med rimelighed foreløbigt konkluderes, at de lave priser på import fra Tyrkiet i UP havde en vis negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, men ikke i et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og EU-erhvervsgrenens skade.
3.1.2. Virkningen af import fra andre tredjelande end Tyrkiet
(138)
Hvad angår importen fra andre lande end Kina og Tyrkiet, faldt den samlede markedsandel fra 9 % i 2006 til 8,3 % i UP (jf. betragtning 99). Priserne på denne import lå tæt på EU-producenternes priser i samme periode. Det konkluderes derfor, at importen fra andre tredjelande end Kina og Tyrkiet ikke bidrog til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
3.2. Virkningen af den økonomiske krise
(139)
Visse parter påstod, at importen fra Kina blev absorberet af en stigning i EU-forbruget i 2007, og at faldet i forbruget i 2008 faldt sammen med den økonomiske krise og den samtidige nedgang i salget i bilindustrien. Ifølge denne påstand var disse faktorer hovedårsagen til EU-erhvervsgrenens ringe resultater.
(140)
Den økonomiske krise indvirkede negativt på EU-erhvervsgrenens situation med deraf følgende nedgang i forbruget og lavere priser. Mellem 2008 og UP faldt forbruget med 14,5 %.
(141)
Producenterne af aluminiumshjul samarbejder med bilindustrien, som blev alvorligt påvirket af krisen. Tabellen nedenfor viser udviklingen i produktionen af biler i Europa i løbet af den betragtede periode. Biler udstyres ganske rigtigt med enten aluminiumshjul eller stålhjul, men det er vanskeligt at fastslå de respektive andele. Intet tyder dog på, at denne andel skulle have ændret sig markant i løbet af den betragtede periode. Det kan derfor ikke udelukkes, at faldet i produktionen af biler, som var drastisk fra ultimo 2008 frem til UP, skulle have haft en indvirkning på salgsmængderne hos producenterne af aluminiumshjul. Tabellen nedenfor viser, at faldet i produktionsmængden lå langt over 15 % mellem 2008 og UP.
I EU27
2006
2007
2008
UP
Produktion i Europa (i 1 000 enheder)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Analysen af EU-erhvervsgrenens økonomiske indikatorer viser, at den nedadgående tendens startede længe før den økonomiske krise og tidsmæssigt faldt sammen med den kinesiske imports indtrængen på markedet. Rentabilitetstallene viser eksempelvis, at den nedadgående tendens begyndte mellem 2006 og 2007 (fald på 2,5 procentpoint), fortsatte mellem 2007 og 2008 (endnu et fald på 2,2 procentpoint) og faldt markant med 6,9 procentpoint mellem 2008 og UP.
(143)
Til trods for en nedgang i forbruget steg den kinesiske import fortsat og udgjorde 12,4 % i UP. Mængden og markedsandelen steg konstant, og priserne underbød løbende EU-erhvervsgrenens priser. Det kunne dog med rimelighed formodes, at krisen ville påvirke alle erhvervsdrivende på markedet på samme vis. Importen fra Kina steg og til priser, der i betydelig grad underbød EU-priserne i den foreliggende sag, jf. ovenfor. Det er derfor ikke urimeligt at konkludere, at havde det ikke været for den økonomiske krise, ville mængden af importerede varer fra Kina og markedsandelen herfor være steget endnu mere.
(144)
På denne baggrund kan det med rimelighed formodes, at den økonomiske krise, selv om den bidrog til EU-erhvervsgrenens skade, tilsyneladende ikke i sig selv er en faktor, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade. Mængden af importerede varer fra Kina ville derimod normalt været faldet i takt med nedgangen i forbruget ligesom importen fra andre tredjelande og navnlig EU-erhvervsgrenens salg (der, som tidligere nævnt, faldt uforholdsmæssigt i forhold til stigningen i importen fra Kina).
3.3. Følgevirkninger af ændringer i EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(145)
EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet var lav i løbet af den betragtede periode (under 2 % af det samlede salg for EU-producenterne i stikprøven). Eksporten kunne derfor ikke have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens dårlige situation og kan således ikke bryde årsagssammenhængen.
3.4. Konkurrence mellem EU-producenter og koncentration på EU-markedet
(146)
Antallet af producenter af aluminiumshjul (ca. 30), der opererer på EU-markedet tyder på, at EU-markedet er meget konkurrencedygtigt, selv om det også kendetegnes ved stor industriel koncentration, hvor de 3 største virksomheder tegner sig for 60 % af den samlede produktion, 2 andre ca. 8 % og endnu 4 andre ca. 4 %. De foreliggende data om produktionsmængder viser, at de øvrige producenter er små eller mellemstore virksomheder.
(147)
Det skal bemærkes, at et antal mindre producenter stoppede deres produktion før 2008, i 2008 og i UP. Dette antyder, at konkurrencen mellem EU-producenter - og den tilsyneladende igangværende koncentrationsproces - har bidraget til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Undersøgelsens data viser dog, at ikke kun de små producenter er berørt. Små og store producenter påvirkes i lige høj grad af de aktuelle udviklinger. Det kan derfor ikke udelukkes, at konkurrencen mellem EU-producenterne i høj grad har bidraget til den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
3.5. Forbrugernes præferencer vedrørende stål- og aluminiumshjul
(148)
Det blev påstået, at den faldende efterspørgsel efter aluminiumshjul kunne skyldes en ændring i forbrugernes præferencer i retning af de billigere stålhjul som følge af den økonomiske krise. Der blev dog ikke fremlagt dokumentation som støtte for denne påstand. Da der på dette tidspunkt ikke foreligger dokumentation til støtte for påstanden, kan denne udvikling ikke bekræftes.
3.6. Varemix
(149)
Visse parter påstod, at stigningen i importen fra Kina skyldtes en stigende efterspørgsel efter særlige højteknologiske hjultyper, som produceres i Kina (dvs. støbte eller flydeformede hjul), som angiveligt ikke produceres (i væsentlige mængder) i EU. Importen fra Kina kunne derfor ikke have forårsaget EU-erhvervsgrenen skade. Undersøgelsen fastslog dog, at denne import kun udgjorde en brøkdel af den samlede import fra Kina. Påstanden måtte derfor afvises.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(150)
Der mindes om, at der i denne undersøgelse er konstateret en voldsom nedgang i produktion og salg, tab af markedsandele og et voldsomt prisfald, som førte til tab i EU-erhvervsgrenen. Importmængderne fra Kina, som i høj grad underbød EU-erhvervsgrenens priser, og markedsandelen for importen steg samtidig.
(151)
Kommissionen har desuden analyseret alle andre faktorer, der kunne have bidraget til den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Det blev i den forbindelse konstateret, at den økonomiske krise, importen fra Tyrkiet og konkurrencen mellem EU-producenterne, som medførte en koncentrationsproces, kan have haft en vis indvirkning på den skadevoldende situation. Det konkluderes imidlertid foreløbigt, at deres indvirkning ikke er af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den konstaterede skade, jf. ovenfor.
(152)
På grundlag af ovenstående analyse af virkningerne af alle kendte faktorer for EU-erhvervsgrenens situation konkluderes det derfor foreløbigt, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
F. EU'S INTERESSER
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(153)
Der var i denne procedure en høj grad af samarbejde og støtte fra EU-producenterne (over 70 %). Dette antyder, at indførelsen af foranstaltninger tydeligvis er i EU-producenternes interesse.
(154)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen påførtes væsentlig skade på grund af virkningerne af dumpingimporten, som underbød erhvervsgrenens priser, jf. betragtning 93 ff. ovenfor.
(155)
Det kan forventes, at EU-erhvervsgrenen vil få fordel af foranstaltningerne, som med sandsynlighed vil hindre fornyet dumpingimport til lave priser.
(156)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, kan det forventes, at stigningen i importen af aluminiumshjul til lave priser navnlig i AM-segmentet, vil fortsætte eller øges. Det kan desuden ikke udelukkes, at det stigende pristryk på og importens indtrængen i AM-segmentet i hvert fald vil få en indirekte virkning for situationen i OEM-segmentet. Det blev i den forbindelse konstateret, at visse producenter i det pågældende land flytter eller er flyttet til den mellemste og dyrere del af AM-segmentet og derfra videre til OEM-segmentet - med meget lave priser. Denne udvikling kan forventes at fortsætte og vil sandsynligvis også bringe den store gruppe af EU-producenter, der er aktive i OEM-segmentet, i vanskeligheder. Da disse producenters økonomiske situation og rentabilitet ikke er solid nok til at modstå yderligere pristryk fra dumpingimporten, som i høj grad underbød deres priser, kan dette sandsynligvis føre til en gradvis lukning af en stor gruppe EU-producenter, hvis ikke samtlige EU-producenter.
2. Importørernes interesser
(157)
I stikprøveundersøgelsen (jf. betragtning 13 ovenfor) blev fem ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og to importerende brugere udtaget på grundlag af deres importmængder.
(158)
Samarbejdsviljen hos de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører udgør generelt mindre end 10 % af den samlede mængde af varer importeret fra Kina.
(159)
Undersøgelsen viste, at de fleste importører er forhandlere, der er specialiserede i tilbehør til biler. Heriblandt kan der skelnes mellem to kategorier. Den ene gruppe består hovedsagelig af virksomheder, der importerer og videresælger aluminiumshjul med deres eget mærke og har udliciteret produktionen heraf til Kina. De er dog ikke forretningsmæssigt forbundet med de kinesiske eksportører. Denne kategori af importører har almindeligvis ikke ubetydelige »merværdiskabende« aktiviteter i EU (dvs. design, forskning og udvikling) og sommetider endda deres egen distributionskanal med et tilsvarende antal ansatte. Den anden kategori består af importører/distributører, som er forhandlere med fokus på mængder og ikke mærker. Disse importører har generelt lavere omkostningsstrukturer og færre merværdiskabende aktiviteter i EU.
(160)
Samarbejdsgraden blandt de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører viser, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil få en væsentlig indvirkning på deres aktivitet. For de samarbejdsvillige importører/distributører blev det da også konstateret, at videresalget af aluminiumshjul fra Kina udgør mellem 1 % og 6 % af deres samlede omsætning. Situationen er mere kompleks for de virksomheder, der udliciterer produktionen, da videresalg af aluminiumshjul fra Kina kan udgøre næsten hele grundlaget for deres aktivitet. Eventuelle foranstaltninger vil afgjort få betydning for deres aktivitet - selv om det er vanskeligt at anslå den nøjagtige indvirkning på nuværende tidspunkt. Dette tages op til yderligere behandling.
3. Brugernes interesser
3.1. Generelt
(161)
Der blev sendt spørgeskemaer til ca. 20 kendte brugere. 13 bilfabrikanter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. To sammenslutninger, der repræsenterer brugere og importører af aluminiumshjul i OEM- og AM-segmentet samarbejdede også.
(162)
De samarbejdsvillige brugeres import udgør 19 % af den samlede import fra Kina baseret på data fra Eurostat. På grundlag af oplysningerne fra Eurostat er det ikke muligt at foretage en præcis opdeling af, om importsalget foregik i OEM- eller AM-segmentet. Der kunne imidlertid, jf. betragtning 133 ovenfor, fortages en sondring mellem OEM- og AM-segmentet, som viste, at OEM-segmentet udgør mellem 20 og 30 % af den samlede import fra Kina. Det kan derfor med rimelighed antages, at graden af samarbejdsvilje i OEM-segmentet var meget høj.
(163)
Bilfabrikanterne anvender tilsyneladende kun importen fra Kina i begrænset omfang. Betragtes de individuelt, anvender de samarbejdsvillige bilfabrikanter forskellige forretningsmodeller. Nogle importerer slet ikke fra Kina, andre importerer mindre end 5 %, mens andre importerer helt op til 30 % af deres behov.
(164)
Både de importerende og ikke-importerende brugere modsætter sig foranstaltningerne. De påstår navnlig, at bilfabrikanterne har en interesse i at opretholde forskellige forsyningskilder og har fordel af konkurrence på markedet for hjul. Foranstaltningerne kunne gøre dem for afhængige af et begrænset antal EU-producenter. Denne påstand i sig selv er ikke afgørende, da der importeres store mængder fra andre tredjelande.
3.2. Foranstaltningernes omkostninger
(165)
Aluminiumshjul udgør ca. 1 % af omkostningerne til en bil. En foranstaltning på 20 % på importen af aluminiumshjul vil dermed føre til en omkostningsstigning på 0,2 %. For bilfabrikanter, der højst importerer 5 % af deres aluminiumshjul fra Kina, vil den samlede omkostningsstigning i den samlede bilproduktion altså være på 5 % af 0,2 %, dvs. 0,01 %. Selv for de bilfabrikanter, der importer op til 30 % af deres aluminiumshjul fra Kina, vil den samlede omkostningsstigning være på 30 % af 0,2 %, dvs. 0,06 %. Foranstaltningerne vil således få en meget begrænset indvirkning på omkostningerne. Det er desuden tilsyneladende ikke ualmindeligt forekommende, at aluminiumshjul, der importeres af bilfabrikanter til en bestemt pris (f.eks. 50 euro) sælges til den endelige forbruger til tre eller fire gange prisen (altså 200 euro).
3.3. Omkostninger ved at skifte leverandør
(166)
Aluminiumshjul til OEM-segmentet udvikles, jf. ovenfor, sædvanligvis 2 år før lanceringen af en ny bilmodel. Det kræver altså planlægning og tid at skifte leverandør (mindst 6 måneder), hvilket kan medføre supplerende omkostninger til værktøj. Undersøgelsen har dog vist, at de fleste bilfabrikanter diversificerer deres forsyningskilder, dvs. at de deler produktionen af et specifikt aluminiumshjul med 2 (eller flere ) producenter. Denne dobbelte anvendelse findes også i forbindelse med modeller, der købes fra Kina, med henblik på at garantere forsyningssikkerhed. Risikoen for at skulle skifte leverandør er derfor tilsyneladende allerede taget i betragtning i forbindelse med beslutningen om at importere fra Kina. De kontrakter, der blev indhentet i forbindelse med undersøgelsen, viser desuden, at bilfabrikanter generelt kan ophæve en kontrakt når som helst og uden sanktioner.
3.4. Supplerende påstande fra parterne
(167)
Visse parter påstod, at indførelsen af foranstaltninger vedrørende aluminiumshjul med oprindelse i Kina ville være en fordel for de sydkoreanske bilfabrikanter ud over den told på 0 %, der træder i kraft med den kommende frihandelsaftale. Sydkoreanske bilfabrikanter ville ifølge denne påstand få adgang til kinesiske aluminiumshjul til lave priser og endda kunne kræve toldgodtgørelse for biler, der eksporteres til EU (told betalt på importen af visse dele til biler kan godtgøres efter eksport af bilen). Antidumpingforanstaltninger vedrørende aluminiumshjul fra Kina ville sætte europæiske bilfabrikanter i en konkurrencemæssig dårlig position over for biler fra Sydkorea, der importeres med en toldsats på 0 %.
(168)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at markedsandelen for biler fra Sydkorea på nuværende tidspunkt kun udgør 3 % af bilmarkedet i EU. Det er vanskeligt at forudsige udviklingen i importen af biler fra Korea, men i betragtning af foranstaltningernes meget begrænsede direkte indvirkninger på europæiske bilfabrikanters omkostninger, kan det på nuværende tidspunkt ikke konkluderes, at indførelsen af antidumpingtold på aluminiumshjul fra Kina vil få en væsentlig betydning i den henseende.
4. Forbrugernes interesser
(169)
Der blev ikke fremsat påstande vedrørende foranstaltningernes virkninger for de endelige forbrugere. I forbindelse med undersøgelsen blev der kun konstateret begrænsede indvirkninger på bilfabrikanternes omkostninger og prisfastsættelsesstrategier, hvilket sammen med det foregående antyder, at foranstaltningerne sandsynligvis ikke får særlige virkninger for forbrugerpriserne.
5. Leverandørernes interesser
(170)
Fem leverandører af råmaterialer/udstyr til producenter af aluminiumshjul i EU besvarede leverandørspørgeskemaet. De leverer aluminium/ingots af primærstøbejern, maling/primer eller lavtryksmaskiner. Hvad angår leverandører af ingots, udgør salget til EU-erhvervsgrenen kun en brøkdel af deres aktivitet (under 6 % af deres samlede omsætning), hvilket viser deres relativt beskedne interesse i indførelsen af antidumpingforanstaltninger på importen af aluminiumshjul fra Kina. For andre leverandører (af maskiner eller male- eller lavtryksmaskiner) varierer deres salg til EU-erhvervsgrenen mellem 30 % og 50 % af deres samlede omsætning. Da disse virksomheder er små og mellemstore virksomheder, er EU-erhvervsgrenens overlevelse afgørende for deres aktiviteter.
6. Konklusion vedrørende EU's interesser
(171)
I lyset af ovenstående blev det på baggrund af de tilgængelige oplysninger om EU's interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af aluminiumshjul med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(172)
I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og EU's interesse bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten fra Kina forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
(173)
Ved fastsættelsen af toldsatsen blev der taget hensyn til de fastlagte dumpingmargener og den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(174)
Markedet for aluminiumshjul er, jf. betragtning 20, kendetegnet ved to relativt opdelte markedssegmenter. Undersøgelsen konkluderede desuden, at EU-producenternes salg var koncentreret om OEM-segmentet, hvor det udgjorde 85 % af hele EU-erhvervsgrenens salg.
(175)
Det blev derfor fundet passende i forbindelse med indførelsen af midlertidige foranstaltninger at fastsætte en skadesmargen, der tager højde for denne specifikke markedssituation.
(176)
I OEM-segmentet afgiver købere af aluminiumshjul (som er bilfabrikanter) typisk deres ordrer som følge af en udbudsprocedure. Den samme hjulmodel, der er bestemt til at blive monteret på den samme bilmodel, kan således i en lang række tilfælde bestilles fra flere leverandører, ofte fra en leverandør fra Kina og EU samtidig. Det blev foreløbigt konkluderet, at denne udbudsprocedure gav mulighed for et nøjagtigt og pålideligt billede af den gennemsnitlige priskonkurrence i UP mellem de kinesiske og europæiske leverandører, som konkurrerer om det samme udbud.
(177)
Det blev derfor fundet passende af beregne underbudsmargenen ud fra de priser, EU-producenterne og de kinesiske eksportører anførte i deres oplysninger i forbindelse med sådanne udbud.
(178)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække produktionsomkostningerne og samlet opnå en rimelig fortjeneste. Hvad angår produktionsomkostningerne, blev der foretaget justeringer for det faktiske tab, som EU-erhvervsgrenen havde lidt i UP (- 5,4 %). Det blev desuden konstateret, at en rimelig fortjeneste før skat på salget af samme vare i EU, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport, skulle vurderes på grundlag af fortjenesten i 2006, som udgjorde +3,2 %. I 2006 var importmængden fra Kina stadig forholdsvis lav. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare.
(179)
På dette grundlag er underbudsmargenen 20,6 %.
(180)
Dette resultat bekræftedes desuden ved en supplerende beregning baseret på en sammenligning af en række udbudskontrakter fra en række bilfabrikanter i løbet af undersøgelsen. I tilfælde, hvor bilfabrikanterne afgav ordre på den samme aluminiumshjulmodel til både en kinesiske producent og en EU-producent, var den konstaterede underbudsmargen, i betragtning af de i betragtning 93 ff. omhandlede justeringer, på samme niveau som den underbudsmargen, der blev fastlagt i foregående betragtning.
(181)
Det skal bemærkes, at denne underbudsmargen er lavere end dumpingmargenerne i betragtning 76 ff. ovenfor og derfor skal lægges til grund for fastlæggelsen af toldens niveau i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(182)
På grundlag af den metode, der i denne undersøgelse er anvendt til at fastslå skadestærsklen, betragtes det som praktisk umuligt at fastlægge en individuel antidumpingtold i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 5, andet punktum. Dette skyldes navnlig, at der ikke foreligger pålidelige data, der kan lægges til grund for en virksomhedsspecifik analyse. Det konkluderes således foreløbigt, at der indføres en landsdækkende antidumpingtold på al import fra Kina på samme niveau som underbudsmargenen, nemlig 20,6 %.
2. Midlertidige foranstaltninger
(183)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen fra Kina. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadesmargen.
(184)
Der foreslås derfor en antidumpingtold på 20,6 %.
H. FREMLÆGGELSE AF UNDERSØGELSESRESULTATERNE
(185)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af aluminiumshjul til motorkøretøjer henhørende under KN-kode 8701 - 8705 med eller uden tilbehør og med eller uden dæk, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8708 70 10 og ex 8708 70 50 (Taric-kode 8708701010 og 8708705010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 20,6 % af nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer.
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke denne forordning blev vedtaget, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
De berørte parter kan inden for en frist på en måned fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse, jf. artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2010.
32010R0404
L 117/64
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
10.05.2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 404/2010
od 10. svibnja 2010.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih aluminijskih kotača podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Komisija je 13. kolovoza 2009. obaviješću objavljenom u Službenom listu Europske Unije (2) objavila pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju određenih aluminijskih kotača podrijetlom iz Narodne Republike Kine („dotična zemlja” ili „NRK”).
(2)
Postupak je pokrenut na temelju zahtjeva kojeg je 30. lipnja 2009. podnijelo Udruženje europskih proizvođača kotača (EUWA) („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju više od 50 % ukupne proizvodnje određenih aluminijskih kotača u Uniji. Zahtjev je sadržavao dokaz o dampingu navedenog proizvoda i o materijalnoj šteti koja je posljedica toga, što se smatralo dovoljnim opravdanjem za pokretanje postupka.
2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače iz Unije spomenute u zahtjevu, ostale poznate proizvođače u Uniji, proizvođače izvoznike u NRK-u, uvoznike, trgovce, korisnike, dobavljače i udruženja za koje je poznato da se postupak na njih odnosi te predstavnike NRK-a. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(5)
S obzirom na veliki broj proizvođača izvoznika u NRK-u, uvoznika i proizvođača u Uniji, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja dampinga i štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li izvršiti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici, uvoznici i proizvođači u Uniji pozvani su da se jave Komisiji i dostave podatke navedene u obavijesti o pokretanju postupka.
(6)
Ukupno se 36 trgovačkih društava ili grupacija povezanih trgovačkih društava („grupacije”) u NRK-u odazvalo i dostavilo tražene podatke u određenom roku. Tih 36 trgovačkih društava ili grupacija proizvodilo je i/ili izvozilo dotični proizvod na tržište Europske unije tijekom razdoblja ispitnog postupka te je izrazilo želju za uključivanjem u uzorak. Smatrali su se trgovačkim društvima koja surađuju te je razmotreno njihovo uključivanje u uzorak. Razine suradnje NRK-a, tj. postotak izvoza u EU kineskih trgovačkih društava koja surađuju u usporedbi sa cijelim kineskim izvozom u EU bio je više od 90 %.
(7)
Nakon savjetovanja s dotičnim strankama u skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je odabrala, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza koji se objektivno može ispitati u vremenu na raspolaganju te također uzimajući u obzir zemljopisni raspored trgovačkih društava ili grupacija koja surađuju. Odabrani uzorak sastoji se od četiri (grupacije) trgovačkih društava koji predstavljaju 47 % izvoza u EU od 36 trgovačkih društava ili grupacija koja surađuju te oko 43 % ukupnog izvoza iz NRK u EU. Kineske vlasti i Kineska trgovačka komora složile su se s odabirom uzorka koji je izvršila Komisija, ali su zatražile uključivanje još barem dviju dodatnih (grupacija) trgovačkih društava u uzorak. Međutim, s obzirom na činjenicu da se prvotno odabrani uzorak sastojao od 20 trgovačkih društava koja pripadaju četirima grupacijama, odlučeno je da se ne može dodati još trgovačkih društava ili grupacija jer tada ne bi bilo moguće završiti ispitni postupak u propisanim rokovima.
(8)
Pet proizvođača izvoznika u NRK-u koji nisu bili uključeni u uzorak zatražilo je pojedinačno ispitivanje i dostavilo odgovarajuće podatke u danom roku, radi primjene članka 9. stavka 6. i članka 17. stavka 3. Osnovne uredbe. Međutim, s obzirom na veličinu uzorka koji se odnosio na 4 grupacije s mnogim uključenim trgovačkim društvima, Komisija zaključuje, u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe, da se ne može odobriti ni jedno pojedinačno ispitivanje proizvođača izvoznika u NRK-u koji nisu uključeni u uzorku jer bi to bilo nepotrebno opterećenje i spriječilo bi pravovremeni završetak ispitnog postupka.
(9)
Kako bi se proizvođačima izvoznicima u NRK-u omogućilo podnošenje zahtjeva za tretman tržišnog gospodarstva („MET”) ili pojedinačno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne Uredbe, ako to žele, Komisija je poslala obrasce zahtjeva kineskim proizvođačima izvoznicima koji su to zatražili i kineskim vlastima.
(10)
Obavijest o pokretanju postupka poslana je za oko 40 proizvođača aluminijskih kotača u Uniji. Dobiveno je 17 odgovora. 5 grupacija trgovačkih društava uključeno je u uzorak jer je utvrđeno da su reprezentativne za ukupnu proizvodnju Unije u odnosu na obujam prodaje i proizvodnju u EU-u (više od 75 %), zemljopisnu pokrivenost i vrstu aktivnosti, tj. prodaju proizvođača izvorne opreme (OEM) i takozvanu prodaju na sekundarnom tržištu (AM), vidi uvodnu izjavu 19. i dalje za dodatne detalje. Iako je većina prodaje proizvođača iz EU-a u uzorku bila usmjerena prema segmentu OEM, 2 proizvođača u uzorku također su prodavala na segmentu AM. U uzroku su također bila zastupana i trgovačka društva koja nisu podnijela zahtjev.
(11)
Tijekom ispitnog postupka stranke su iznijele dodatne argumente o navodnim razlikama između segmenata OEM i AM. Kako bi se prikupilo više odgovarajućih podataka, odlučeno je da se uzorak proširi na još jednog (velikog) proizvođača aktivnog u segmentu AM.
(12)
Podnositelji zahtjeva su zatražili da njihovi nazivi ostanu povjerljivi zbog straha da bi se mogli suočiti s odmazdom kupaca ili konkurenata. Komisija je uzela u obzir da doista postoji značajna vjerojatnost odmazde i prihvatila je da se nazivi ne objave. Nakon pokretanja postupka, sva trgovačka društva koja surađuju pristala su na objavu svojih naziva u svojstvu društava koja surađuju, ali ne, gdje je to primjenjivo, u svojstvu podnositelja zahtjeva.
(13)
Obavijest o pokretanju postupka poslana je za oko 80 uvoznika i uvoznika/korisnika aluminijskih kotača. Dobiveno je 40 odgovora od trgovačkih društava koja predstavljaju oko jedne trećine ukupnog uvoza iz Kine. 12 tih odgovora dobiveno je od uvoznikâ, a ostatak od korisnikâ uvoznikâ. 7 trgovačkih društava bilo je uključeno u uzorak (5 uvoznika i 2 korisnika uvoznika).
(14)
Komisija je poslala upitnike za 6 proizvođača iz Unije odabranih u uzorak, proizvođačima izvoznicima u uzorku odabranom za NRK i onima koji su zatražili IT, za 7 uvoznika odabranih u uzorak. Uz to, upitnici su poslani korisnicima i drugim proizvođačima koji surađuju.
(15)
Odgovori na upitnik dobiveni su od 4 kineskih proizvođača izvoznika u uzorku i od 5 kineskih proizvođača izvoznika koja su zatražila IT u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe. Odgovori su također dobiveni od 6 proizvođača iz Unije u uzorku, 3 uvoznika nepovezanih s proizvođačem izvoznikom, od 9 drugih proizvođača iz EU-a i od 13 korisnika. Podnesci su također dobiveni od Kineske trgovačke komore te od dvaju udruženja korisnika.
(16)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđenje dampinga, nanesene štete i interesa Unije i izvršila provjere u poslovnim prostorima sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
Borbet grupacija:
Borbet Solingen GmbH - Njemačka
-
Heyes Lemmerz grupacija:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Češka
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Italija
-
Ronal grupacija:
-
Ronal AG - Švicarska
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Poljska
-
Speedline s.r.l. - Italija
-
Mapsa S. Coop. L. - Španjolska
-
AEZ - Njemačka
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francuska
(b)
proizvođači izvoznici i njihova povezana trgovačka društva u NRK-u:
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co. Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
(c)
povezana trgovačka društva u Uniji:
-
OZ Deutschland, Biberbach (Njemačka)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italija)
(d)
povezana trgovačka društva u Singapuru:
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
(e)
korisnici:
-
Renault - Francuska
-
BMW - Njemačka
(17)
S obzirom na potrebu utvrđivanja uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike kojima se ne može odobriti MET, provjera radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju podataka iz Turske kao analogne zemlje održala se u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(f)
proizvođači u Turskoj:
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Razdoblje ispitnog postupka
(18)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. (razdoblje ispitnog postupka ili RIP). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RIP-a (razmatrano razdoblje).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(19)
Dotični proizvod definiran je kao aluminijski kotači motornih vozila s KN tarifnim brojevima 8701 do 8705, s ili bez pribora i s ili bez postavljenih guma podrijetlom iz Narodne Republike Kine (dotični proizvod), trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 8708 70 10 i ex 8708 70 50.
(20)
Dotični proizvod prodaje se kroz dva distribucijska kanala: segmentu proizvođača izvorne opreme (OEM) ili takozvanom segmentu sekundarnog tržišta (AM). U OEM segmentu proizvođači automobila organiziraju natječajne postupka za aluminijske kotače (oko dvije godine prije uvođenja novog modela automobila) i uključeni su u postupku razvoja novog kotača koji će nositi njihovu robnu marku. I proizvođači iz Unije i kineski proizvođači natječu se na istim natječajima. U sektoru AM, automobilske kotače dizajniraju, razvijaju i označuju robnom markom proizvođači aluminijskih kotača da bi ih zatim prodavali trgovcima na veliko i malo, trgovačkim društvima tuning, automehaničarskim radionicama itd.
(21)
Jedan je izvoznik tvrdio da bi se aluminijski kotači namijenjeni segmentu OEM trebali isključiti iz opsega proizvoda u postupku jer se postavljaju samo na nove automobile, dok aluminijski kotači namijenjeni za segment AM služe kao zamjena kotača OEM tijekom vijeka trajanja modela automobila. Argument je sam sebi proturječan jer potvrđuje da su aluminijski kotači AM takvi da se mogu jednako ugraditi i da imaju istu uporabu kao i aluminijski kotači OEM. Zapravo se aluminijski AM kotači mogu proizvesti različitim postupcima proizvodnje (3), u svim promjerima i težinama, sa svim različitim vrstama završne obrade itd. Razlika između aluminijskih kotača OEM i AM odnosi se samo na različite distribucijske kanale, zbog čega je automobilska industrija uključena u proces razvoja i dizajniranja kotača. Također se tvrdilo da se određivanje cijena za aluminijske kotače OEM i AM razlikuje jer su za OEM vezane s promjenjivom cijenom Londonske burze metale (LME). Doista, proizvođači automobila koriste takozvanu formulu nulte cijene. Ona se sastoji od tri elemenata: (1) cijene aluminija (promjenjive, vezane za LME), (2) dodane vrijednosti, troškova prerade i (3) fiksne premije za kvalitetu. Taj način određivanja cijena prilagođen je potrebama automobilske industrije, ali troškovne komponente i za aluminijske kotače OEM i za aluminijske kotače AM su iste.
(22)
Posljedično, iako aluminijski kotači OEM i AM imaju različite distribucijske kanale, dijele iste fizičke i tehničke značajke i zamjenjivi su. Stoga se smatra da čine jedinstveni, homogeni proizvod. Uz to, aluminijski kotači se prodaju i uvoze iz Kine u značajnim količinama kroz oba prodajna kanala. U svjetlu tih nalaza, privremeno se zaključuje da isključenje aluminijskih OEM kotača iz opsega proizvoda ispitnog postupka nije opravdano.
(23)
Zainteresirana stranka tvrdila je da se kotači za go-karte trebaju isključiti jer karting-vozila ne bi bila obuhvaćena tarifnim brojevima KN 8701 do 8705. Međutim, stranka nije uspjela dokazati da se karting-vozila ne mogu uključiti u gore spomenute tarifne brojeve KN; stoga je tvrdnja privremeno odbačena.
(24)
Ista stranka je tvrdila da se kotači za terenska vozila također trebaju isključiti iz opsega proizvoda, jer bi ti kotači bili bitno različiti od kotača koji se proizvode za ostala motorna vozila. Svejedno, određena terenska vozila bi se mogla obuhvatiti tarifnim brojevima KN 8701 do 8705 pa su stoga njihovi kotači ulaze u opseg proizvoda ovog ispitnog postupka. Posljedično, ova tvrdnja je privremeno odbačena.
2. Istovjetni proizvod
(25)
Za dotični proizvod i aluminijske kotače koji se proizvode i prodaju na domaćem tržištu NRK-a i na domaćem tržištu Turske, koja je privremeno služila kao analogna zemlja, kao i za aluminijske kotače koje u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije, utvrđeno je da imaju iste osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke i uporabe. Stoga se navedeni proizvodi privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tretman tržišnog gospodarstva
(26)
Na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK, uobičajena vrijednost određuje se u skladu sa stavcima 1. do 6. tog članka za proizvođače za koje je utvrđeno da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
-
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti,
-
poduzeća imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima (MRS), a koji se koristi za sve potrebe,
-
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva,
-
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost, i
-
konverzije deviza obavljaju se po tržišnim stopama.
(27)
U ovom ispitnom postupku sve grupacije izvoznice u uzorku zatražile su MET u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) Osnovne uredbe i odgovorile na obrazac zahtjeva za MET u danim rokovima.
(28)
Za sve grupacije izvoznice u uzorku Komisija je tražila sve podatke koje je smatrala potrebnima i provjerila podatke koji su dostavljeni u zahtjevu za MET u prostorijama dotičnih grupacija.
(29)
Ispitni postupak je otkrio da se MET ne može odobriti ni jednoj od četiri kineske grupacije trgovačkih društava jer ni jedna nije ispunila sve kriterije određene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe, zbog sljedećih razloga.
(30)
Sve grupacije izvoznice u uzorku nisu dokazale da ispunjavaju kriterij 1. zbog uplitanja države u odlukama o glavnim sirovinama (aluminiju).
(31)
Doista se čini da se u svim grupacijama u uzorku velika većina aluminija koja se koristi za proizvodnju aluminijskih kotača nabavlja na kineskom domaćem tržištu na temelju dugoročnih ugovora. Cijene se temelje na kvotama primarnog aluminija na kineskim promptnim tržištima, uvećano za naknadu za preradu (a u slučaju jednog trgovačkog društva također i na Šangajskoj terminskoj burzi (SHFE)). U tom smislu treba istaknuti da je kvota na promptnim tržištima usporedna s SHFE-om.
(32)
U tom pogledu treba naglasiti da kineska država ima glavnu ulogu u određivanju cijena primarnog aluminija i stalno se upliće u tržište na brojne načine.
(33)
Prvo, primarni aluminij za izvoz podliježe PDV-u od 17 % (dok se PDV na izvoz gotove robe vraća), uvećano za izvozni porez od 15 %.
(34)
Drugo, država se upliće u mehanizme određivanja cijena na Šangajskoj terminskoj burzi (SHFE), što je zatvorena burza za trgovačka društva registrirana u Kini i kineske građane. To uplitanje države u mehanizme određivanja cijena na SHFE-u povezano je s njezinim položajem prodavatelja primarnog aluminija i kupca kroz Ured za državne rezerve i druga državna tijela. Nadalje, država određuje dnevna ograničenja cijene pravilima SHFE-a koje je odobrio državni regulator, Kineska regulatorna komisija za vrijednosne papire (CSRC).
(35)
Drugi primjer uplitanja države je nedavni paket poticaja kineske vlade usmjeren na ograničavanje učinaka gospodarske krize. Krajem 2008. Ured za državne rezerve počeo je s programom kupnje aluminija od talionica radi pomoći njihovom poslovanju jer je globalna financijska kriza smanjila potražnju. Te državne nabave apsorbirale su većinu zaliha na domaćem tržištu, povećavajući cijene tijekom prve polovice 2009.
(36)
To se smatralo glavnim čimbenikom državnog uplitanja u odlukama poduzeća o sirovinama. Doista, trenutačni kineski sustav visokih izvoznih carina i nepostojanje povrata PDV-a za izvoz primarnog aluminija i drugih sirovina, zajedno s nepostojanjem izvoznih poreza i povrata PDV-a kod izvoza proizvoda na kraju proizvodnog lanca te državno uplitanje kod određivanja cijena na SHFE-u, suštinski su doveli do stanja u kojem su cijene kineskog aluminija i dalje posljedica državnog uplitanja. To je dovelo do stanja da su se povijesno cijene na LME značajno razlikovale od onih na kineskom tržištu (4). Između sredine 2005. i kraja 2008. LME cijene su bile značajno više od onih na kineskim tržištima, ukazujući na nedostatak bilo kakve smislene razmjene između kineskih tržišta i tržišta u ostatku svijeta.
(37)
Stoga višestruke državno uzrokovane iskrivljenosti kineskih cijena primarnog aluminija utječu na odluke kineskih proizvođača aluminijskih kotača prilikom nabave sirovina. Uz to, oni imaju prednost od tih iskrivljenja, u smislu da obično nabavljaju na kineskom tržištu od lokalnih dobavljača koristeći cijene kineskih promptnih tržišta (ili SHFE) kao mjerilo, ali također mogu kupiti određene količine po LME cijenama kada su cijene na kineskom tržištu više zbog državnog uplitanja.
(38)
Nadalje, uz opće gore opisano stanje, tri ostale grupacije ne ispunjavaju ostale zahtjeve kriterija 1. zbog značajnog državnog uplitanja u odnosu na važne poslovne odluke. Za jednu od tih grupacija, trgovačko društvo u državnom vlasništvu ima prava veta na određene glavne odluke koja nisu razmjerna njegovim udjelima u dvama trgovačkim društvima u grupaciji. Za većinu trgovačkih društava druge grupacije neke glavne odluke podliježu značajnom državnom uplitanju ili zato što su trgovačka društva u stopostotnom vlasništvu države ili zato što direktor koji predstavlja dioničara u državnom vlasništvu ima prava veta na važne odluke trgovačkog društva. Nadalje, unatoč negiranju trgovačkih društava, ispitni postupak je otkrio da lokalni državni odjel za rad ima prava veta u pogledu zapošljavanja radnika u dva takva trgovačka društva. Konačno, u slučaju treće grupacije, obitelj koja nadzire grupaciju ima veze s vladajućom strankom, a jedno od trgovačkih društava koje pripada grupaciji podliježe značajnom državnom uplitanju kod određenih značajnih odluka, s obzirom na to da direktor koji predstavlja dioničara u državnom vlasništvu ima pravo veta na značajne odluke trgovačkog društva.
(39)
Za jednu grupaciju postoji očito kršenje osnovnih računovodstvenih načela u svim njezinim trgovačkim društvima. Posebno nisu poštovani MRS 1 (prikaz financijskih izvještaja), MRS 12 (porez na dobit) i MRS 16 (imovina, postrojenja i oprema). Stoga se smatra da se financijski izvještaji nisu pripremili i revidirali u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Za drugu grupaciju službe Komisije su utvrdile neusklađenost s MRS 1 i MRS 31.
(40)
Za jednu grupaciju postoje jasna iskrivljenja u odnosu na prava korištenja zemljišta i stjecanje dugotrajne imovine za nekoliko trgovačkih društava i većina trgovačkih društava koja pripadaju grupaciji imale su koristi od povlaštenih poreznih režima, povrata poreza i subvencija koje predstavljaju iskrivljenja koja se od netržišnog gospodarskog sustava prenose dalje. Ta iskrivljenja bila su značajna, mjerena na primjer po prometu.
(41)
U pogledu druge grupacije u uzorku, tri njezina trgovačka društva imala su koristi od povlaštenih poreznih režima, što predstavlja iskrivljenja koja se od netržišnog gospodarskog sustava prenose dalje. Ta iskrivljenja mogu se smatrati značajnima na primjer po prometu.
(42)
Također se čini za drugu grupaciju da dva njezina trgovačka nisu u skladu s kriterijem 3. Prvo je platilo pravo korištenja zemljištem sa znatnim kašnjenjem nakon dospjelosti, bez da je moralo platiti bilo kakvu kaznu, iako su kazne bile jasno navedene u ugovoru. To je značilo izravnu potporu države (koja je konačni vlasnik zemlje) u fazi pokretanja poslovanja trgovačkog društva. Drugo trgovačko društvo je uspostavljeno nakon kupnje imovine proizvođača aluminijskih kotača u državnom vlasništvu po netržišnim uvjetima, što se odrazilo u neopravdanoj prednosti u početnoj fazi postojanja trgovačkog društva.
(43)
Grupacija je tvrdila da se kupnja imovine od proizvođača u državnom vlasništvu provela pod tržišnim uvjetima. Svejedno, stranka nije uspjela dokazati da se za cijeli postupak moglo smatrati da nema iskrivljenja prenesenih od netržišnog gospodarskog sustava.
(44)
Konačno, trgovačka društva koja pripadaju drugoj grupaciji uživala su značajna porezna izuzeća i financijsku potporu, što je imalo značajan utjecaj na njihovo financijsko stanje, mjereno na primjer po prometu.
(45)
Komisija je službeno objavila nalaze o MET-u grupacijama izvoznicama u NRK-u na koje se to odnosi, vlastima NRK-a, Kineskoj trgovačkoj komori i podnositelju zahtjeva. Također im je dana mogućnost izražavanja svojih stavova u pisanom obliku i zahtijevanja rasprave ako je bilo posebnih razloga da ih se sasluša.
(46)
Jedna grupacija je kritizirala činjenicu da Komisija nije odlučila o MET-u u roku od tri mjeseca utvrđenom u Osnovnoj uredbi, tvrdeći da su izvoznici poduzeli sve potrebne korake prije tog roka kako bi dali do znanja Komisiji o tome kakav učinak bi njezina odluka o tom statusu mogla imati na izračun dampinške marže. Drugim riječima, tvrdi se da se MET treba ocijeniti u roku od tri mjeseca uvijek kada su odgovori na antidampinški upitnik dostavljeni u tom roku. Inače postoji rizik da podaci pruženi u antidampinškom upitniku mogu imati učinak na odluku o odobravanju MET-a.
(47)
Međutim, u okolnostima ovog slučaja, treba naglasiti da se odluka o MET-u nije mogla donijeti u roku od 3 mjeseca jer je većina podataka o MET-u prikupljena tijekom posjeta radi provjere koji su završeni nakon tromjesečnog roka. U svakom slučaju, kako je gore objašnjeno, odluka da se grupacijama izvoznicama u uzorku ne odobri MET isključivo se temeljila na podrobnoj procjeni 5 relevantnih MET kriterija navedenih u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(48)
U odnosu na kriterij 1. tvrdilo se da doista postoji razmjena između kineskih tržišta i LME jer je bilo određenog manjeg izvoza aluminija u/iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka. Taj argument ne može se prihvatiti s obzirom na razlike u razinama cijena između kineskih tržišta i LME.
(49)
U pogledu kriterija 2., otvorena su brojna pitanja u pogledu neki neusklađenosti s različitim MRS-ovima koje je Komisija utvrdila u financijskim izvještajima dvaju trgovačkih društava. Međutim, ništa u iznesenim argumentima ne dopušta zaključak da bilo koje od ta dva trgovačka društva ima jasno određene računovodstvene evidencije nezavisno revidirane u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima.
(50)
U odnosu na kriterij 3. izneseno je nekoliko argumenata. Prvo se tvrdilo da utjecaj financijske potpore, prava na zemljište i ostalih prednosti poput poreznih izuzeća nije uzrokovao značajne poremećaje financijskog stanja trgovačkih društava. Taj argument ne može se prihvatiti jer je utjecaj tih programa značajan ako se mjeri po prometu.
(51)
Također je istaknuto da brojni programi potpore i fiskalne prednosti nisu bili vezani za konkretno trgovačko društvo i stoga se ne može smatrati da su posljedica učinka prenošenja od netržišnog gospodarskog sustava. U tom pogledu treba naglasiti da se analiza za MET odnosi na to postoji li državno uplitanje ili ne, bez obzira na to je li ono vezano za neko konkretno trgovačko društvo ili nije. U svakom slučaju, činjenična osnova navoda je netočna. Doista, za prednosti koje uživaju trgovačka društva u ovom slučaju može se smatrati da su vezana za konkretno trgovačko društvo jer su sve usmjerene k određenoj vrsti trgovačkih društava: npr.: stranim trgovačkim društvima, koja su uspostavljena u određenom području i koja su provela ad hoc pregovore s lokalnim vlastima za dobivanje subvencija, kupnju domaće opreme, unaprjeđenje tehnologije, sudjelovanje na sajmovima, ulaganja u istraživanje i razvoj itd.
(52)
Konačno, navedeno je da izuzeća od poreza na dobit i odbici za strana trgovačka društva koja su stupila na snagu u 2005. ne predstavljaju poremećaj koji se od netržišnog gospodarskog sustava prenosi dalje. Takvo tumačenje ne može se prihvatiti. Doista, kriterij 3. ne odnosi se na radnje koje su vremenski ograničene (do 1998. kada je Kina počela primjenjivati pravila tržišnog gospodarstva) ili ograničene u opsegu, nego na radnje koje podrazumijevaju uplitanje države u oblikovanje poslovnog okruženja kroz mjere koje su tipične za netržišno gospodarstvo, poput diskriminatornih poreznih stopa.
(53)
Na temelju gore navedenog, ni jedno od trgovačkih društava iz NRK-a koja su zatražila MET nije moglo dokazati da ispunjava kriterije određene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe. Stoga se smatralo da treba odbiti MET svim tim trgovačkim društvima. Zatraženo je mišljenje Savjetodavnog odbora koji nije imao prigovora na te zaključke.
2. Individualni tretman
(54)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe pristojba na razini cijele zemlje, ako takva postoji, utvrđuje se za zemlje koje su obuhvaćene člankom 2. stavkom 7. Osnovne uredbe, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva uspiju dokazati, u skladu s člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe, da su njihove izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje slobodno određeni, da su njihovi devizni tečajevi jednaki tržišnima i da bilo kakvo državno uplitanje nije takvo da omogućuje izbjegavanje mjera ako se izvoznicima dodijele različite stope pristojbe.
(55)
Sve grupacije izvoznice koje su zatražile MET također su zahtijevale individualni tretman u slučaju da im se ne odobri MET. Na temelju dostupnih podataka privremeno se utvrđuje da dvije od četiri grupacija iz NRK-a u uzorku ispunjavaju sve zahtjeve za individualni tretman. Dvama grupacijama u uzorku odbija se individualni tretman. Doista, državno uplitanje u CITIC Dicastal-u i Baoding-u je takvo da omogućuje izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima dodijele različite stope pristojbe, posebno uzimajući u obzir činjenicu da te dvije grupacije imaju dva zajednička pothvata koji proizvode dotični proizvod.
(56)
Od četiri grupacija izvoznica iz NRK-a u uzroku, individualni tretman treba bi se odobriti sljedećim grupacijama:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
3. Uobičajena vrijednost
3.1. Odabir analogne zemlje
(57)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobren MET treba ustanoviti na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(58)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti Tursku kao primjerenu analognu zemlju za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti, a zainteresirane stranke pozvane su da to komentiraju.
(59)
Samo je jedan izvoznik prigovorio tom izboru i predložio je Maleziju kao alternativnu zemlju, ali je u kasnijoj fazi naveo da malezijska trgovačka društva ne žele surađivati s Komisijom.
(60)
Komisija je ispitala je li Turska razuman izbor za analognu zemlju. Zaključeno je da je Turska, s pet nacionalnih proizvođača i značajnim uvozom iz trećih zemalja, tržište s visokim stupnjem tržišnog natjecanja. Nadalje, nije bilo značajnih razlika u proizvodnom procesu između proizvođača u Turskoj i u Narodnoj Republici Kini. Uzimajući u obzir gore navedeno, ispitni postupak nije dao ni jedan razlog zbog kojeg se Turska ne bi smatrala prikladnom za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti. Nadalje, turski proizvođači prodaju vrste proizvoda usporedive s onima koje izvozi NRK.
(61)
Dva proizvođača u Turskoj odgovorila su na upitnik poslan svim proizvođačima aluminijskih kotača u Turskoj.
(62)
Podaci dostavljeni u odgovorima turskih proizvođača koji surađuju provjereni su na licu mjesta i utvrđeno je da su pouzdani i da se na njima može temeljiti uobičajena vrijednost.
(63)
Stoga se privremeno zaključuje da je Turska primjerena i razumna analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
3.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(64)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju provjerenih podataka dobivenih od proizvođača u analognoj zemlji kako je navedeno u nastavku:
(65)
Dotični proizvod prodavao se u reprezentativnim količinama na turskom domaćem tržištu.
(66)
Analizirano je može li se smatrati da se prodaje u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(67)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena cjelokupne prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a, bez obzira na to je li prodaja bila profitabilna ili ne.
(68)
Kada obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosi 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.
(69)
Za jednu vrstu proizvoda gdje nije bilo profitabilne prodaje, uobičajena vrijednost se temeljila na troškovima proizvodnje vrste proizvoda koja se prodaje na domaćem tržištu, uvećano za prodajne, opće i administrativne troškove („POA troškovi”) i razumne vrijednosti dobiti na domaćem tržištu.
(70)
Konačno, za ograničeni broj vrsta proizvoda, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju uobičajene vrijednosti za usporedivu vrstu proizvoda s prilagodbama za fizičke razlike.
3.3. Izvozne cijene
(71)
U svim slučajevima kad se dotični proizvod izvozio nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju izvoznih cijena koje su plaćene ili koje treba platiti.
(72)
U slučajevima kada je prodaja obavljena putem povezanog uvoznika ili trgovca, izvozne cijene izračunane su u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijena preprodaje tog povezanog uvoznika/trgovca prvim nezavisnim kupcima u Uniji. Izvršene su prilagodbe cijena za sve troškove koji su nastali između uvoza i ponovne prodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove i dobit. U pogledu marže dobiti, korištena je dobit koju je ostvario nepovezani uvoznik/trgovac dotičnog proizvoda, budući da se stvarna dobit povezanog uvoznika/trgovca nije smatrala pouzdanom zbog odnosa između proizvođača izvoznika i povezanog uvoznika/trgovca.
3.4. Usporedba
(73)
Uobičajena vrijednost i izvozne cijene uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, odgovarajuće su se uvažile prilagodbe cijene na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(74)
Usporedba cijena između kotača koji se izvoze iz NRK-a i onih koje na turskom tržištu prodaju turski proizvođači koji surađuju provedena je razlučivanjem prodaje OEM-ima i prodaje na sekundarnom tržištu.
(75)
Pored gore navedenog, odgovarajuće prilagodbe u pogledu prijevoza, osiguranja, manipuliranja i popratnih troškova, pakiranja, kredita, posrednih poreza i bankovnih naknada odobrene su u svim slučajevima u kojima je utvrđeno da su opravdane, točne i popraćene provjerenim dokazima.
4. Dampinške marže
4.1. Za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju i kojima je odobren IT
(76)
Za dva trgovačka društva u uzorku kojima je odobren IT, dampinške marže utvrđene su usporedbom ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti utvrđene za turske proizvođače koji su u potpunosti surađivali i ponderirane prosječne izvozne cijene u Uniju svakog trgovačkog društva, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe.
(77)
Dampinške marže, izražene kao postotak uvozne cijene na granici Europske unije, carina neplaćena, su sljedeće:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. Za sve ostale proizvođače izvoznike koji surađuju
(78)
Dampinška marža za trgovačka društva u uzorku kojima nije odobren MET ili IT i za trgovačka društva koja surađuju, a koja nisu u uzroku, izračunana je kao ponderirani prosjek rezultata svih trgovačkih društava u uzorku. Za dva trgovačka društva kojima nije odobren MET ili IT izračuni su obavljeni na isti način kako je opisano u stavku 76. Dampinška marža, izražena kao postotak uvozne cijene na granici Europske unije, carina neplaćena, iznosi 48,7 %.
4.3. Za sve ostale proizvođače izvoznike
(79)
S obzirom na to da je suradnja iz NRK-a bila vrlo visoka, dampinška marža na razini cijele zemlje primjenjiva na sve ostale izvoznike u NRK-u izračunana je korištenjem najviše dampinške marže utvrđene na temelju transakcija koje je obavio jedan proizvođač izvoznik koji surađuje. Stoga preostala dampinška marža, izražena kao postotak uvozne cijene na granici Europske unije, carina neplaćena, iznosi 69,3 %.
D. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije
(80)
Aluminijske kotače proizvodi oko 30 trgovačkih društava, smještenih u brojnim zemljama EU-a. Trgovačka društva koja su poduprla zahtjev i surađivala u ispitnom postupku predstavljala su više od 85 % ukupne proizvodnje u Uniji u RIP-u.
(81)
Ukupna proizvodnja Unije i potpora ispitnom postupku utvrđeni su na temelju svih dostupnih podataka, uključujući podatke dostavljene u zahtjevu, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, podatke dobivene od proizvođača u uzorku i ostalih proizvođača koji surađuju. Ti su podaci omogućili potvrdu postojanja i razine proizvodnje također i onih proizvođača koji nisu surađivali u ispitnom postupku.
(82)
Za jednog proizvođača u uzorku utvrđeno je da uvozi i preprodaje dotični proizvod iz NRK-a na tržištu Unije. Međutim, u usporedbi s njegovom ukupnom prodajom, uvoz ostaje zanemariv i ne utječe na njegovu kvalifikaciju proizvođača iz Unije.
2. Potrošnja Unije
(83)
Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja Unije razvijala se kako slijedi.
Potrošnja Unije
2006.
2007.
2008.
RIP
Jedinice u tisućama
58 607
62 442
58 313
49 508
Indeks (2006 = 100)
100
107
99
84
(84)
Potrošnja Unije (5) utvrđena je dodavanjem uvoza prema podacima Eurostata na prodaju proizvođača iz Unije u EU-u. Uvoz aluminijskih kotača obuhvaćen je s 2 ex KN oznakama koje također uključuju druge proizvode. Radi utvrđivanja dijela aluminijskih kotača pod svakom oznakom KN, njihov udio uvezen pod oznakama KN 8708 70 10 i 8708 70 50 utvrđen je za svaku zemlju pojedinačno na temelju metodologije koja je preporučena u zahtjevu. Budući da je uvoz zabilježen po težini, konverzija u jedinice također je izvršena u skladu s metodologijom predloženom u zahtjevu (korištenjem prosječne težine po jedinici). Ti podaci su uspoređeni i potvrđeni s podacima koje su dostavili kineski izvoznici u uzorku. Isporuke u EU izračunane su dodavanjem onih koje su obavili proizvođači Unije u uzorku na one koje su obavili ostali proizvođači (podaci su prikupljeni u fazi prije pokretanja postupka, iz zahtjeva, određene procjene učinjene su na temelju podataka proizvođačâ u uzorku).
(85)
Ukupno, potrošnja se smanjila za 15,5 % tijekom razmatranog razdoblja, ali imala je neujednačeno kretanje, s velikim smanjenjem od 15,1 % između 2008. i RIP-a. Povećala se s 58,6 milijuna jedinica u 2006. na 62,4 milijuna jedinica u 2007., da bi zatim pala na 58,3 milijuna jedinica u 2008. i na 49,5 milijuna jedinica u RIP-u.
3. Uvoz iz NRK-a
3.1. Obujam i tržišni udio uvoza dotičnog uvoza
(86)
Razvoj uvoza iz NRK-a, u obujmu i tržišnom udjelu, bio je sljedeći:
Obujam uvoza u tisućama jedinica
2006.
2007.
2008.
RIP
NRK
3 703
5 144
5 809
6 137
Indeks (2006 = 100)
100
139
157
166
Tržišni udio (%)
6,3
8,2
10
12,4
Izvor: Eurostat i podaci o prodaji proizvođača Unije u Uniji
(87)
Obujam kineskog uvoza povećao se s 3,7 milijuna jedinica u 2006. na 5,1 milijuna jedinica u 2007., 5,8 milijuna jedinica u 2008. i 6,1 milijuna jedinica u RIP-u. Tako se povećao više od 66 % između 2006. i RIP-a.
(88)
Tržišni udio kineskog uvoza udvostručio se. Povećao se s 6,3 % u 2006. na 8,2 % u 2007., na 10 % u 2008. i 12,4 % u RIP-u. Ukupno, kineski uvoz stekao je 6,1 postotnih bodova tržišnog udjela tijekom razmatranog razdoblja.
3.2. Cijene uvoza
(89)
Donja tablica uspoređuje prosječne kineske uvozne cijene (temeljene na Eurostatu jer se upitnici za izvoznike odnose samo na RIP, a ne i na prethodne godine) i prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku.
Eura po jedinici
2006.
2007.
2008.
RIP
Kina
34,7
33,5
31,4
31,9
Proizvođači iz EU-a u uzorku
49,7
49,7
48
46,5
Razlika
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Prosječne uvozne cijene iz NRK-a stalno su padale između 2006. i 2008. za 9,5 %, da bi se zatim blago povećale u RIP-u za 0,5 %. Tijekom razmatranog razdoblja cijene su pale za 8 %.
(91)
Na temelju ove cjenovne usporedbe, može se zaključiti da su kineske uvozne cijene, ukupno gledano, bile stalno i značajno ispod cijena proizvođača u uzorku tijekom razmatranog razdoblja, što je prisiljavalo potonje na značajno smanjenje svojih cijena.
3.3. Sniženje cijene
3.3.1. Opće napomene
(92)
Ovaj slučaj obilježen je podjelom po segmentima u dva distribucijska kanala, tj. segment OEM i segment AM. Uz to, većina prodaje proizvođača iz Unije usmjerena je na OEM segment, dok je kineski uvoz usmjeren uglavnom na segment AM (oko 70 % uvoza iz NRK-a). Stoga postoji asimetrija u kanaliziranju segmenata prodaje od industrije Unije s jedne strane i kineskog uvoza s druge strane.
3.3.2. Sniženje cijena
(93)
Provedena je usporedba prodajnih cijena na tržištu Unije između cijena industrije Unije u uzorku i uvoza iz dotične zemlje. Odgovarajuće prodajne cijene industrije Unije u uzorku su cijene prema nezavisnim kupcima, prema potrebi prilagođene na razinu franko tvornica, tj. bez troškova vozarine u Uniji i nakon odbitka popusta i rabata.
(94)
Te su cijene uspoređene s cijenama koje su naplaćivali kineski proizvođači izvoznici bez popusta i prema potrebi prilagođene cijenama CIF na granici Unije s odgovarajućom prilagodbom za troškove carinjenja i troškove nakon uvoza.
(95)
Usporedba je pokazala da se tijekom RIP-a uvoz dotičnog proizvoda prodavao u Uniji po cijenama koje su snižavale cijene industrije Unije, izraženo kao postotak potonjeg između 22 i 37 %, temeljeno na podacima koje su podnijeli proizvođači izvoznici koji surađuju. Po toj razini sniženja cijena i negativnom razvoju cijena industrije Unije jasno je da je došlo do značajnog pada cijena.
(96)
Neke su stranke tvrdile da se razina sniženja cijena treba izračunati samo u odnosu na komponentu „dodane vrijednosti” (isključujući trošak aluminija). Doista, korištenjem te metodologije došlo bi se do još više razine sniženja cijena. Međutim, s obzirom na to da su razine sniženja izračunane u odnosu na punu cijenu već bile značajne, ta metoda nije dalje istražena.
(97)
Visoka razina sniženja cijena zajedno s padom cijena (vidi uvodnu izjavu 89. i dalje) na strani industrije Unije pokazuje izraženi učinak dampinga u ovom slučaju.
(98)
Kako bi se preduhitrila bilo kakva moguća pitanja o razlikama između dvaju segmenata, odvojena analiza je na temelju iste metodologije kako je opisano gore provedena za oba segmenta. Sniženje cijena ostaje značajno kod oba ta segmenta (između 13 i 30 % za prodaju OEM i između 56 i 63 % za prodaju AM).
4. Uvoz iz trećih zemalja, osim NRK-a
(99)
Sljedeća tablica prikazuje razvoj uvoza iz trećih zemalja, osim NRK-a.
Obujam uvoza u tisućama jedinica
2006.
2007.
2008.
RIP
Turska
4 140
4 522
4 021
3 426
Indeks (2006 = 100)
100
109
97
83
Tržišni udio (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norveška
1 079
1 210
1 106
520
Indeks (2006 = 100)
100
112
102
48
Tržišni udio (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Južna Afrika
490
851
790
700
Indeks (2006 = 100)
100
173
161
143
Tržišni udio (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Ostali
3 746
4 029
3 690
2 928
Indeks (2006 = 100)
100
108
99
78
Tržišni udio (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Kao što je vidljivo gore, Turska je drugi najveći uvoznik nakon NRK-a sa značajnim, ali relativno stabilnim tržišnim udjelom. Uvoz iz trećih zemalja, pored NRK-a i Turske, smanjio je svoj tržišni udio s 9 % u 2006. na 8,4 % u RIP-u. Utjecaj cijena tog uvoza na stanje industrije Unije obrađuje se u uvodnim izjavama 136. i dalje.
5. Stanje industrije Unije
5.1. Općenito
(101)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključilo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su bili od utjecaja na stanje industrije Unije od 2006. do RIP-a.
(102)
Kako je objašnjeno gore, morale su se primijeniti odredbe o odabiru uzoraka. Za potrebe analize štete, pokazatelji štete analizirani su na sljedeće dvije razine.
-
Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, produktivnost, plaće i veličina dampinških marža) utvrđeni su na razini cjelokupne proizvodnje Unije. Prvenstveno proizlaze iz upitnika koje je dostavilo šest trgovačkih društava u uzorku i iz dodatnih kratkih upitnika. Ti se upitnici odnose na trgovačka društva koja predstavljaju više od 80 % ukupne proizvodnje u Uniji. Radi obuhvaćanja cjelokupne proizvodnje u Uniji, izvršene su određene ekstrapolacije za preostalu proizvodnju, uz dostupne podatke iz raznih izvora, prvenstveno podataka iz zahtjeva i podataka prikupljenih u fazi prije pokretanja postupka. Svi ti čimbenici su kad god je to bilo moguće uspoređeni s ukupnim podacima iz relevantne statistike.
-
Analiza mikroekonomskih elemenata (zaliha, prodajnih cijena, profitabilnosti, novčanog toka, povrata ulaganja, sposobnosti prikupljanja kapitala i ulaganja, troškova proizvodnje) provedena je za pojedinačna trgovačka društva, tj. na razini onih proizvođača iz Unije koji su bili uključeni u uzorak.
5.2. Makroekonomski pokazatelji
5.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(103)
Donja tablica prikazuje razvoj proizvodnje, proizvodnog kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta na temelju ukupne proizvodnje Unije:
2006.
2007.
2008.
RIP
Proizvodnja u jedinicama
49 711
49 511
45 269
37 687
Indeksi 2006 = 100
100
100
91
76
Proizvodni kapacitet u jedinicama
53 762
53 378
53 819
51 588
Indeksi 2006 = 100
100
99
100
96
Iskorištenost kapaciteta u %
92,5
92,8
84,1
73,1
Indeksi 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Kao što je vidljivo u gornjoj tablici, proizvodnja je ostala relativno stabilna na oko 49,5 milijuna jedinica u 2006. i 2007. pa je zatim pala na 45,2 milijuna jedinica u 2008. i 37,6 milijuna jedinica u RIP-u, što je smanjenje od 24 % tijekom razmatranog razdoblja. Stopa iskorištenosti kapaciteta pala je za 19,4 postotnih bodova tijekom istog razdoblja.
(105)
Glavni uzrok smanjenja iskorištenosti kapaciteta, uz istovremeno smanjenje kapaciteta, može se jedino pripisati značajnom smanjenju proizvodnje.
5.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio
(106)
Donji podaci pokazuju obujam prodaje, tržišni udio i prosječne jedinične prodajne cijene na temelju svih proizvođača u Uniji.
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam prodaje cijele industrije Unije u tisućama jedinica
45 447
46 684
42 895
35 794
Indeksi 2006 = 100
100
103
94
79
Tržišni udio (%)
78
75
74
72
Indeksi 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodaja EU-a povećala se s 45,4 milijuna jedinica u 2006. na 46,6 milijuna jedinica u 2007. i zatim pala na 42,8 milijuna jedinica u 2008. i 35,7 milijuna jedinica u RIP-a. Ukupno, prodaja EU-a je tijekom razmatranog razdoblja pala za 21 %.
(108)
Svi proizvođači u EU-u stalno su gubili tržišni udio, s 78 % u 2006. na 75 % u 2007., 74 % u 2008. i 72 % u RIP-u. To je ukupni gubitak od 6 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. U isto vrijeme kineski uvoz je stekao oko 6 postotnih bodova tržišnog udjela.
5.2.3. Zaposlenost, produktivnost i plaće
2006.
2007.
2008.
RIP
Broj zaposlenika
14 204
14 818
14 309
12 981
Indeksi 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivnost (jedinica po zaposleniku)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indeksi 2006 = 100
100
95
90
83
Godišnje plaće u eurima
22 371
20 007
18 649
18 420
Indeksi 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaposlenost se povećala s 14 204 zaposlenika na kraju 2006. na 14 818 zaposlenika na kraju 2007., smanjila se na 14 309 zaposlenika na kraju 2008. i dodatno se smanjila na 12 981 zaposlenika na kraju RIP-a. Posebno je između 2008. i RIP-a bio gubitak 1 328 radnih mjesta što odgovara više od jednoj desetini radne snage u šest mjeseci.
(110)
Istovremeno, produktivnost se kretala od 3 500 jedinica po zaposleniku u 2006. do 3 341 jedinica po zaposleniku u 2007., 3 164 jedinica po zaposleniku u 2008. i 2 903 jedinica po zaposleniku u RIP-u. Pad produktivnosti posebno između 2008. i RIP-a može se objasniti činjenicom da se smanjenje radne snage nije odvijalo istom brzinom kao i pad proizvodnje. To se objašnjava ograničenom mogućnošću industrije za preoblikovanjem ili privremenim prestankom rada strojeva i velikim troškovima vezanim za doprinose za osoblje u slučaju otpuštanja. Ispitni postupak je pokazao da se posebno između 2008. i RIP-a zaposlenost smanjila. Trošak plaća smanjio se u razmatranom razdoblju. Za ulaganja koja je izvršila industrija Unije tijekom RIP-a očekuje se da će dodatno povećati njezinu učinkovitost i produktivnost srednjoročno i dugoročno.
5.2.4. Visina stvarne dampinške marže
(111)
Dampinške marže navedene su dolje u odjeljku o dampingu. Sve utvrđene marže su značajno iznad de minimis razine. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, učinak stvarne marže dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
5.2.5. Stanje u pogledu ugovora
(112)
Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 20. i dalje, većina aluminijskih kotača proizvedenih u Uniji prodaju se kroz postupke natječaja organizirane u prosjeku dvije godine prije uvođenja novog modela automobila. Komisija je stoga također ispitala i ugovore sklopljene u razmatranom razdoblju (koji bi se izvršavali nakon RIP-a) kako bi utvrdila može li se doći do nekih zaključaka o vjerojatnom razvoju isporuka na strani industrije Unije nakon RIP-a Međutim, prikupljeni podaci ne omogućuju dovoljno utemeljene zaključke u ovoj fazi pa će se zato dodatno ispitati.
5.3. Mikroekonomski pokazatelji
5.3.1. Opća napomena
(113)
3 od 6 proizvođača u uzroku su velike grupacije s proizvodnim postrojenjima u nekoliko država članica, dok ostala tri imaju manje strukture koncentrirane u jednoj ili dvije države članice. Tijekom razdoblja koje se ispituje, 3 proizvodna pogona proizvođačâ u uzroku su zatvorena, prvi u 2006., drugi u 2008. netom prije RIP-a i posljednji prema kraju RIP-a.
5.3.2. Zalihe
(114)
Donji podaci prikazuju obujam zaliha proizvođača Unije u uzorku na kraju svakog razdoblja:
2006.
2007.
2008.
RIP
Zalihe u tisućama jedinica
2 204
2 444
2 359
2 173
Indeks (2006 = 100)
100
111
107
99
(115)
Zalihe su ostale ispod 12 % proizvodnje. Podsjeća se da ovaj pokazatelj nije jako relevantan jer se proizvodnja aluminijskih kotača industrije Unije odvija u velikoj mjeri prema narudžbi; zalihe u određenom trenutku većinom su roba koja je prodana, ali nije još isporučena.
5.3.3. Prodajne cijene
(116)
Jedinične prodajne cijene proizvođača iz EU-a u uzorku bile su stabilne u 2006. i 2007. na oko 49 eura po jedinici, ali su se smanjile na 48 eura po jedinici u 2008. i 46,5 eura po jedinici u RIP-u. To odgovara smanjenju od preko 6 % tijekom razmatranog razdoblja te također pokazuje vrlo značajan pad u RIP-u (vidi tablicu kod uvodne izjave 89.).
5.3.4. Profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja
(117)
Profitabilnost za istovjetni proizvod utvrđena je izražavajući neto dobit prije oporezivanja za prodaju trgovačkih društava u uzorku istovjetnog proizvoda kao postotak prihoda od te prodaje. Iako je profitabilnost za 2006. i 2007. još uvijek bila iznad nule, stanje se drastično promijenilo u 2008. i RIP-u zbog kombinacije sve manjeg obujma prodaje i smanjenja prodajnih cijena, s neelastičnom strukturom troškova industrije s visokim fiksnim troškovima.
2006.
2007.
2008.
RIP
Profitabilnost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Kretanje ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u dotični proizvod prikazano je u sljedećoj tablici.
Eura
2006.
2007.
2008.
RIP
Ulaganja u tisućama eura
96 335
99 279
161 803
153 724
Indeksi 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tablica pokazuje da je industrija Unije povećala svoja ulaganja u dotični proizvod, iako suočena s padajućom profitabilnošću. Ulaganja su uglavnom izvršena u strojeve radi povećanja učinkovitosti. Ta povećana ulaganja pokazuju da je industrija i dalje bila sposobna prikupiti kapital.
(120)
Međutim, unatoč tim naporima, povrat ulaganja (ROI) za dotični proizvod znatno je pao tijekom razmatranog razdoblja, dosegnuvši - 40 % u RIP-u. To potvrđuje pogoršanje profitabilnosti industrije i njezinu nemogućnost stvaranja dobiti od ulaganja.
2006.
2007.
2008.
RIP
Povrat ulaganja (ROI)
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indeksi 2006 = 100
100
24
-27
-80
Novčani tok (kao postotak prometa)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indeksi 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Proizvođači iz uzorka imali su također i pad operativnog novčanog toka od 8.1 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja, što u velikoj mjeri odražava smanjenje profitabilnosti. Smanjenje tog pokazatelja ne može se pripisati povećanju ulaganja, nego se treba gledati u operativnom poslovanju koje stvara manje novčanih sredstava. Zapravo, kako industrija strukturno zahtijeva stalno unošenje novca za dugotrajnu imovinu, pad novčanog toka otkriva povećanu slabost industrije Unije i njezinu nemogućnost oslanjanja na vlastito financiranje.
5.3.5. Proizvodni troškovi i trošak sirovina
(122)
Donja tablica prikazuje razvoj prosječnog troška po toni dotičnog proizvoda za proizvođače u uzorku.
U eurima
2006.
2007.
2008.
RIP
Prosječni trošak proizvodnje (po jedinici)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Prosječni trošak ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja na razini od prosječno oko 50 eura po jedinici.
6. Zaključak o šteti
(124)
Na tim temeljima, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Zaključak dodatno podupiru brojna trgovačka društva ili proizvodni pogoni koji bi se zatvorili (5 u segmentu OEM) ili koji bi bili u postupcima insolventnosti (21 u segmentu AM i 4 u segmentu OEM) tijekom razmatranog razdoblja.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(125)
U skladu s člankom 3. stavkom 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz iz dotičnih zemalja uzrokovao materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije. Nadalje, ostali poznati čimbenici osim dampinškog uvoza koji su možda nanijeli štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se bilo kakva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici na pripiše dampinškom uvozu.
2. Utjecaj uvoza iz NRK-a
2.1. Općenito
(126)
Postoji jasna vremenska podudarnost između povećanja dampinškog uvoza koji je stekao 6 postotnih bodova tržišnog udjela između 2006. i RIP-a i istovremenog gubitka tržišnog udjela od 6 postotnih bodova kojeg su pretrpjeli proizvođači u Uniji tijekom istog razdoblja. Ispitni postupak je također utvrdio postojanje negativnih cjenovnih učinaka dampinškog uvoza, što je stalno smanjivalo cijene proizvođača u Uniji.
(127)
Jedna je stranka tvrdila da je tržišni udio kineskog uvoza premali da bi uzrokovao materijalnu štetu. Međutim, ukupni tržišni udio od 12 % na cjenovno osjetljivom tržištu (a posebno u segmentu OEM) ne može se smatrati malim.
(128)
Nadalje se podsjeća da se obujam uvoza iz NRK-a povećao za oko 65 % i njegov procijenjeni tržišni udio se gotovo udvostručio tijekom razmatranog razdoblja. Uz to, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 86. i dalje, uvozne cijene iz NRK-a su pale za 8 % (vidi uvodnu izjavu 89. i dalje) i došlo je do značajnog sniženja cijena (vidi uvodnu izjavu 93. i dalje). Doista, utvrđeno naglo povećanje uvoza i značajno sniženje cijena su glavni čimbenici koji se trebaju razmotriti u ovom slučaju.
(129)
Industrija Unije je reagirala na šteti damping snižavajući svoje cijene od 2007. Međutim, zbog cjenovnog pritiska kojeg je izvršio kineski uvoz, industrija Unije nije bila u stanju zadržati svoj tržišni udio čak ni sa smanjenim cijenama. U natječajnim postupcima na segmentu OEM, utvrđeno je da su kineske ponude s niskom cijenom imale ključnu ulogu u smanjenju cijena koje je nudila industrija Unije. Međutim, unatoč smanjenju cijena od strane industrije Unije, prosječna prodajna cijena kineskog uvoza ostala je niža od cijena industrije Unije. Posljedično, prodaja industrije Unije značajno je pala u razmatranom razdoblju. S obzirom na to da su kineske cijene u RIP-u dodatno pale u usporedbi s 2006., industrija Unije je ponovno morala smanjiti svoje cijene kako bi mogla nastaviti s poslovanjem. Njezina profitabilnost je pala ispod praga profitabilnosti što joj s vremenom neće dopustiti nastavak njezinog poslovanja.
(130)
Stoga je očito da postoji snažna veza između značajnog povećanja obujma uvoza po sve nižim cijenama i štete uočene kod industrije Unije. Stoga se u ovoj fazi može zaključiti da postoji uzročno-posljedična veza između kineskog uvoza s niskom cijenom i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
2.2. Podjela dotičnog proizvoda na segmente
(131)
Tvrdilo se da su OEM i AM dva odvojena prodajna kanala, bez ikakve značajne interakcije među njima. Na tom temelju, posebno se tvrdilo da šteta industrije Unije, koja usmjerava većinu svoje prodaje prema segmentu OEM (85 % za proizvođače u uzorku), nije mogla biti uzrokovana kineskim uvozom koji je pretežno usmjeren prema segmentu AM i ima ograničenu prisutnost na segmentu OEM.
(132)
Iako su distribucijski kanali doista odvojeni, prema nalazima Komisije, svejedno može dolaziti, iako ne direktno, do određene interakcije. Međutim, radi što potpunije slike dotične situacije, dva segmenta su također razmotrena odvojeno.
(133)
Na segmentu AM, utvrđena šteta može se sigurno pripisati velikom obujmu kineskog uvoza po niskoj cijeni koji čini do 34 % tog segmenta. Na segmentu OEM, koji čini najveći dio potrošnje EU-a (35 milijuna jedinica od oko 50), kineska prisutnost u pogledu obujma mnogo je manja (s najviše 6 %). Međutim, kako je već objašnjeno, treba imati na umu da je šteta pretrpljena u odnosu na prodaju OEM uzrokovana niskim kineskim cijenama i doista je povezana s cijenama. Konkretnije, postoje naznake da proizvođači automobila koriste kineske ponude kao mjerilo s učinkom snižavanja cijena proizvođača aluminijskih kotača u EU-u u natječajnim postupcima. Kako bi ostali prisutni na tržištu, proizvođači u Uniji dosita nemaju izbora, nego moraju popustiti i smanjiti svoje cijene.
(134)
Nadalje, ne može se isključiti da silazna cjenovna kretanja na segmentu AM imaju učinak na cijene OEM. Doista, usporedba prosječnih AM i OEM cijena pokazala je da iako su potonje bila u prosjeku više nego cijene AM do 2007., to se promijenilo u 2008. i RIP-u. To pokazuje da je cjenovni pritisak na segmentu OEM bio puno izraženiji posljednjih godina.
(135)
Stoga se privremeno smatra da je kineski uvoz uzrokovao štetu industriji Unije i na segmentu AM i na segmentu OEM. To će u svakom slučaju biti dodatno ispitano.
3. Učinci ostalih čimbenika
3.1. Utjecaj uvoza iz trećih zemalja, osim NRK-a
3.1.1. Utjecaj uvoza iz Turske
(136)
Kao što je prikazano u uvodnoj izjavi 99. i dalje, Turska je drugi najveći uvoznik nakon Kine. Tijekom razmatranog razdoblja, turski uvoz je imao tržišni udio od oko 7 % na tržištu EU-a. Donja tablica uspoređuje cijene uvoza iz svih trećih zemalja s onima od proizvođača u EU-u.
U eurima po jedinici
2006.
2007.
2008.
RIP
Turska
40,8
42,6
52,4
40,7
Proizvođači iz EU-a u uzorku
49,7
49,7
48
46,5
Kina
34,7
33,5
31,4
31,9
Razlika između Turske i proizvođača u EU-u
8,9
7,1
4,4
5,8
Razlika između Kine i proizvođača u EU-u
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Tijekom razmatranog razdoblja, turske cijene su stalno bile niže od onih od proizvođača iz EU-u u uzorku, osim u 2008. U RIP-u je cjenovna razlika između turskih cijena i cijena proizvođača iz Unije iznosila 5,7 eura (+/- 12,3 % od cijena EU-a), dok je odgovarajuća cjenovna razlika za Kinu iznosila 14,5 eura (+/- 31 %). Na tim temeljima, razumno je privremeno zaključiti da su u RIP-u niže cijene uvoza iz Turske imale određeni negativni utjecaj na stanje industrije EU-a, ali ne u značajnom opsegu koji bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Kine i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
3.1.2. Utjecaj uvoza iz trećih zemalja, osim Turske
(138)
U odnosu na uvoz iz zemalja osim Kine i Turske, njihov se zbrojeni tržišni udio smanjio s 9 % u 2006. na 8,3 % u RIP-u (vidi uvodnu izjavu 99.). Odgovarajuće cijene ostale su slične onima od proizvođača u Uniji tijekom istog razdoblja. Na tim temeljima, smatra se da uvoz iz trećih zemalja, osim Kine i Turske, nije doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
3.2. Utjecaj gospodarske krize
(139)
Neke su stranke tvrdile da je uvoz iz Kine bio apsorbiran povećanjem potrošnje EU-a u 2007. i da se smanjenje potrošnje u 2008. podudaralo s gospodarskim padom i istovremenim smanjenjem prodaje automobilske industrije. Prema tom argumentu, ti su čimbenici bili glavni uzroci slabe uspješnosti industrije Unije.
(140)
Gospodarska kriza je doista negativno utjecala na stanje industrije Unije zbog smanjenja razine potrošnje i učinaka smanjenja cijena. Između 2008. i RIP-a, potrošnja je pala za 14,5 %.
(141)
Proizvođači aluminijskih kotača posluju u simbiozi s automobilskom industrijom koja je ozbiljno pogođena krizom. Donja tablica pokazuje razvoj obujma proizvodnje automobila u Europi u razmatranom razdoblju. Točno je da automobili imaju ugrađene ili aluminijske ili čelične kotače, s omjerom koji je teško utvrditi. Međutim, nema naznaka da bi se taj omjer značajno promijenio tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se ne može isključiti da bi pad obujma proizvodnje automobila koji se doista jako smanjio od kraja 2008. do RIP-a, imao utjecaj na obujam prodaje proizvođača aluminijskih kotača. Donja tablica pokazuje da je smanjenje obujma proizvodnje doista bilo veće od 15 % između 2008. i RIP-a.
U EU 27
2006.
2007.
2008.
RIP
Proizvodnja u Europi (u tisućama jedinica)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Međutim, analiza gospodarskih pokazatelja industrije Unije pokazuje da je silazno kretanje počelo bitno prije gospodarske krize, a vremenski se podudaralo s početkom proboja kineskog uvoza na tržište. Podaci o profitabilnosti na primjer pokazuju da je silazno kretanje počelo između 2006. i 2007. (smanjenje za 2,5 postotna boda), nastavilo se između 2007. i 2008. (ponovno smanjenje od 2,2 postotna boda), da bi dosegnulo veliko smanjenje za 6,9 postotnih bodova između 2008. i RIP-a.
(143)
Nadalje, kineski uvoz nastavio je povećavati svoju prisutnost na tržištu unatoč smanjenju potrošnje, dosegnuvši 12,4 % u RIP-u. Njegov obujam i tržišni udio stabilno su rasli, a njegove cijene stalno su snižavale one od industrije EU-a. Međutim, razumno bi se očekivalo da će kriza jednako utjecati na sve tržišne subjekte na sličan način. Ipak, kako je objašnjeno gore, kineski se uvoz povećao s cijenama koje su značajno snižavale cijene EU-a u takvoj situaciji. Stoga nije nerazumno zaključiti, da nije bilo gospodarske krize, da bi se obujam i tržišni udio kineskog uvoza povećao još i više.
(144)
Zbog toga je razumno pretpostaviti da se gospodarski pad, iako je doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije, ne čini sam za sebe čimbenikom koji bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete. Naprotiv, obujam uvoza iz Kine bi se trebao smanjiti u skladu s padom potrošnje, kako je bio slučaj s uvozom iz ostalih trećih zemalja, a prije svega s prodajom industrije EU-a (za koju se podsjeća da se smanjila razmjerno povećanju kineskog uvoza).
3.3. Utjecaj promjena realizacije izvoza industrije Unije
(145)
Izvozna aktivnost proizvođača Unije ostala je niska tijekom razmatranog razdoblja (manje od 2 % ukupne prodaje proizvođača iz EU-a u uzorku). Stoga nije mogla imati nikakav negativni utjecaj na slabo stanje industrije Unije i ne može prekinuti uzročno-posljedičnu vezu.
3.4. Tržišno natjecanje proizvođača u Uniji i koncentracija na tržištu EU-a
(146)
Broj proizvođača aluminijskih kotača (oko trideset) koji posluju na tržištu EU-a ukazuje na to da je na tržištu EU-a velika konkurencija iako također ima visoku razinu industrijske koncentracije s 3 najveća trgovačka društva koja imaju udio od 60 % ukupne proizvodnje, 2 od oko 8 % i još 4 od oko 4 %. Dostupni podaci o obujmu prodaje pokazuju da su ostali proizvođači mala i srednja trgovačka društva.
(147)
Treba naglasiti da je određeni broj manjih proizvođača prekinuo svoju proizvodnju prije 2008., u 2008. i u RIP-u. To bi moglo ukazati na to da je tržišno natjecanje između proizvođača u Uniji - i očiti proces koncentracije u tijeku - doprinijelo šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, podaci iz ispitnog postupka pokazuju da nisu samo mali proizvođači pogođeni. I na veće i na manje proizvođače slično utječu navedeni razvoji. Stoga se ne može zaključiti da je tržišno natjecanje između proizvođača u Uniji doprinijelo na bilo kakav značajan način materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
3.5. Preferencije kupaca u pogledu čeličnih i aluminijskih kotača
(148)
Tvrdilo se da bi smanjenje potražnje za aluminijskim kotačima mogla biti s krizom povezana promjena u preferencijama kupaca koji se mogu okrenuti jeftinijim čeličnim kotačima. Međutim, nije predočen element koji bi podupirao ovu tvrdnju. U ovoj fazi te u nedostatku bilo kakvih dostupnih podataka koji podupiru argument, ne može se potvrditi takav razvoj.
3.6. Ponuda proizvoda
(149)
Neke su stranke tvrdile da je povećanje kineskog uvoza bilo posljedica povećane potražnje za posebnim vrstama kotača visoke tehnologije koji se proizvode u NRK-u (tj. kovani ili potisno oblikovani kotači), a koji se ne bi (u bilo kakvoj značajnoj količini) proizvodili u EU-u. Stoga uvoz iz NRK-a ne bi bio taj koji je uzrokovao štetu industriji Unije. Ispitni postupak je međutim utvrdio da je taj uvoz činio samo vrlo mali dio ukupnog uvoza iz NRK-a. Stoga se argument morao odbaciti.
4. Zaključak o uzročnosti
(150)
Treba podsjetiti da je u ovom slučaju utvrđeno da je došlo do značajnog smanjenja proizvodnje i prodaje, gubitka tržišnog udjela, kao i pada cijena, što je dovelo do gubitaka industriji Unije. Obujam uvoza iz NRK-a, koji je značajno snižavao cijene industrije Unije, kao i njegov tržišni udio, povećali su se tijekom istog vremenskog razdoblja.
(151)
Komisija je također analizirala sve ostale čimbenike koji su možda doprinijeli materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije. U tom pogledu utvrđeno je da su gospodarska kriza, uvoz iz Turske i tržišno natjecanje između proizvođača u Uniji koje je dovelo do procesa koncentracije možda imali određeni utjecaj na stanje štete. Međutim, privremeno se zaključuje da njihov utjecaj nije takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i utvrđene štete, kako je objašnjeno gore.
(152)
Na temelju gornje analize učinaka svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije, privremeno se stoga zaključuje da postoji uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
F. INTERES UNIJE
1. Interes industrije Unije
(153)
U ovom slučaju bila je visoka razina suradnje i potpore od proizvodnje Unije (više od 70 %). To pokazuje da je uvođenje mjera očito u interesu proizvođača u EU-u.
(154)
Ispitni postupak je pokazao da industrija Unije trpi materijalnu štetu zbog učinaka dampinškog uvoza koji snižava njezine cijene kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 93. i dalje.
(155)
Može se očekivati da će industrija Unije imati koristi od mjera koje bi vjerojatno spriječile daljnje povećanje dampinškog uvoza niske cijene.
(156)
Ako mjere ne bi bile uvedene, može se očekivati da će se uvoz dampinških aluminijskih kotača po niskoj cijeni, posebno na AM segmentu, nastaviti, ako ne i povećati. Nadalje, ne može se isključiti da će sve veći cjenovni pritisak i prodiranje na AM segment imati neizravni učinak na stanje na OEM segmentu. U tom pogledu, utvrđeno je da se određeni proizvođači u dotičnoj zemlji prebacuju ili su se već prebacili na srednji ili viši AM segment i zatim dalje na segment OEM s vrlo niskim cijenama. Može se očekivati da će se taj razvoj nastaviti i kao posljedica će vrlo vjerojatno ugroziti i veliku grupaciju proizvođača u Uniji koji su aktivni u segmentu OEM. Kako financijsko stanje i profitabilnost tih proizvođača nije dovoljno stabilno da bi podnijelo daljnji cjenovni pritisak kojeg vrši dampinški uvoz koji značajno snižava njihove cijene, to bi vrlo vjerojatno dovelo do postupne propasti velikog broja proizvođača u Uniji, ako ne i svih.
2. Interes uvoznikâ
(157)
Prilikom odabira uzoraka (vidi gore uvodnu izjavu 13.), odabrano je 5 nepovezanih uvoznika i 2 korisnika uvoznika na temelju njihovog obujma uvoza.
(158)
Suradnja nepovezanih uvoznika općenito čini manje od 10 % ukupnog obujma uvoza iz NRK-a.
(159)
Ispitni postupak je pokazao da su većina uvoznika trgovci specijalizirani za automobilski pribor. Među njima mogu se razlikovati 2 kategorije. Jedna se kategorija sastoji od trgovačkih društava koji uvoze i preprodaju svoju vlastitu marku aluminijskih kotača, čiju su proizvodnju prebacili u NRK. Međutim, nisu povezani s kineskim izvoznicima. Ta kategorija uvoznika obično ima aktivnosti „dodane vrijednosti” u EU-u koje nisu beznačajne (dizajn, istraživanje i razvoj), a katkad čak i svoj vlastiti distribucijski lanac, s odgovarajućom razinom zaposlenja. Druga kategorija se sastoji od uvoznika/distributera koji su trgovci koji se više usredotočuju na obujam, a manje na marku. Ti uvoznici općenito imaju manju strukturu troškova i manje aktivnosti za dodavanje vrijednosti u Uniji.
(160)
Niska razina suradnje nepovezanih uvoznika ukazuje na to da uvođenje mjera ne bi imalo ikakav značajan utjecaj na njihove aktivnosti. Doista, za uvoznike/distributere koji surađuju utvrđeno je da preprodaja kineskih aluminijskih kotača predstavlja između 1 % i 6 % njihovog ukupnog prometa. Stanje trgovačkih društava koji prebacuju proizvodnju na vanjske subjekte složenije je jer preprodaja kineskih aluminijskih kotača može predstavljati gotovo cjelokupno njihovo poslovanje. Mjere, ako bi postojale, bi sigurno imale utjecaj na njihovu aktivnost - čak iako je teško u ovoj fazi procijeniti koliko točno. To pitanje će se dodatno ispitati.
3. Interes korisnikâ
3.1. Općenito
(161)
Upitnici za korisnike poslani su za 20 utvrđenih korisnika. 13 proizvođača automobila je surađivalo u ispitnom postupku. Dva udruženja koja predstavljaju korisnike i uvoznike aluminijskih kotača OEM i AM također su surađivala.
(162)
Uvoz korisnika koji surađuju čini 19 % ukupnog uvoza iz NRK-a prema podacima Eurostata. Podaci Eurostata ne omogućuju točno utvrđivanje je li uvozna prodaja obavljena na segment OEM ili segment AM. Kako je spomenuto gore u uvodnoj izjavi 133., razlikovanje između segmenata OEM i AM moglo se svejedno provesti te se pokazalo da bi OEM segment činio između 20 i 30 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Na tim temeljima razumno je pretpostaviti da je suradnja segmenta OEM bila vrlo visoka.
(163)
Čini se da se proizvođači automobila u prosjeku oslanjaju na kineske isporuke samo u ograničenoj mjeri. Kada se razmatraju pojedinačno, proizvođači automobila koji surađuju primjenjuju različite poslovne modele. Neki uopće ne uvoze iz Kine, drugi uvoze manje od 5 %, a neki uvoze i do 30 % svojih potreba.
(164)
I korisnici uvoznici i korisnici koji ne uvoze protive se mjerama. Jedan od njihovih glavnih argumenata je da proizvođači automobila imaju interes zadržati različite izvore opskrbe i koristi od tržišnog natjecanja na tržištu kotača. Mjere bi ih učinile previše ovisnima o ograničenom broju europskih proizvođača. Međutim, taj argument sam za sebe ne čini se presudan zbog postojanja značajnog izvoza iz ostalih trećih zemalja.
3.2. Trošak mjera
(165)
Aluminijski kotači predstavljaju oko 1 % troška automobila. Mjera od 20 % na aluminijske kotače bi tako dovela do povećanja troška od 0,2 %. Onim proizvođačima automobila koji uvoze najviše 5 % svojih aluminijskih kotača iz Kine, ukupno povećanje troška u odnosu na ukupnu proizvodnju automobila bi tako bilo 5 % od 0,2 %, tj. 0,01 %. Ali čak i za one proizvođače automobila koji uvoze do 30 % svojih aluminijskih kotača iz Kine, ukupno povećanje troška bi bilo 30 % od 0,2 %, tj. 0,06 %. Stoga bi mjere imale vrlo ograničeni utjecaj na cijene. Uz to, očito nije neuobičajeno da se aluminijski kotači koje su uvezli proizvođači automobila po određenoj cijeni (na primjer 50 eura) prodaju krajnjem kupcu po trostrukoj ili četverostrukoj cijeni (tj. 200 eura).
3.3. Trošak promjene dobavljača
(166)
Kako je objašnjeno gore, aluminijski kotači OEM obično se razvijaju 2 godine prije uvođenja novog modela automobila. Svaka promjena dobavljača zahtijeva vrijeme (najmanje 6 mjeseci) i mogla bi uzrokovati dodatne troškove alata. Međutim, ispitni postupak je pokazao da većina proizvođača automobila uobičajeno ima različite izvore nabave, tj. dijele proizvodnju konkretnog aluminijskog kotača između 2 (ili više) proizvođača. Takva uporaba dvaju izvora također se poduzima u odnosu na modele koji se nabavljaju iz NRK-a, kako bi se osigurala sigurnost opskrbe. Čini se stoga da je rizik mijenjanja dobavljača već uzet u obzir kod odluke o nabavi iz NRK-a. Nadalje, ugovori prikupljeni tijekom ispitnog postupka pokazuju da proizvođači automobila općenito smiju otkazati ugovor u svako doba bez kazne.
3.4. Dodatni argumenti koje su iznijele stranke
(167)
Neke stranke su tvrdile da bi uvođenje pristojba na aluminijske kotače podrijetlom iz NRK-a dalo prednost proizvođačima automobila iz Južne Koreje, pored nulte carine na automobile prema predstojećem Sporazumu o slobodnoj trgovini. Prema tom argumentu, južnokorejski proizvođači automobila bi i dalje imali pristup kineskim aluminijskim kotačima niske cijene i čak bi mogli tražiti povrat carine za automobile koji se izvoze u EU (može se tražiti povrat carine plaćene na uvoz određenih automobilskih dijelova nakon izvoza tog automobila). Antidampinška mjera na kineske aluminijske kotače stavila bi europske proizvođače automobila u nepovoljan konkurentski položaj u odnosu na južnokorejske automobile koji se uvoze u EU po nultoj stopi carine.
(168)
U tom pogledu treba naglasiti da tržišni udio automobila podrijetlom iz Južne Koreje trenutačno iznosi samo 3 % tržišta automobila u EU-u. Iako je teško predvidjeti razvoj uvoza za korejske automobile, ali uzimajući u obzir vrlo ograničeni izravni utjecaj mjera na cijene proizvođača automobila u EU-u, u ovoj se fazi ne može zaključiti da bi uvođenje antidampinških mjera na aluminijske kotače iz Kine imalo ikakvu značajnu ulogu u tom pogledu.
4. Interes kupaca
(169)
Nisu izneseni argumenti u pogledu utjecaja mjera na krajnje kupce. Ta činjenica, kao i mali utjecaj na cijene i strategije određivanja cijena proizvođača automobila utvrđene u ispitnom postupku doista govore protiv vjerojatnosti bilo kakvog značajnog učinka na cijene za kupce.
5. Interes dobavljača
(170)
5 dobavljača sirovina/opreme proizvođačima aluminijskih kotača u Uniji odgovorilo je na upitnik za dobavljače. Oni isporučuju aluminij/primarne ingote iz ljevaonica, boju/prvi premaz ili niskotlačne strojeve. U odnosu na dobavljače ingota, prodaja industriji Unije čini samo mali dio njihove aktivnosti (manje od 6 % njihovog ukupnog prometa), što pokazuje njihov relativno umjeren interes za uvođenjem antidampinških mjera na aluminijske kotače iz Kine. Za ostale dobavljače (strojeva ili boje ili niskotlačnih strojeva), njihova prodaja industriji Unije u rasponu je od 30 % do 50 % njihovog ukupnog prometa. S obzirom na to da su ta trgovačka društva mala i srednja poduzeća, održivost industrije Unije je ključna za njihovo poslovanje.
6. Zaključak o interesu Unije
(171)
S obzirom na gore navedeno, privremeno je zaključeno da ukupno, na temelju dostupnih podataka o interesu Unije, nema uvjerljivih razloga protiv uvođenja privremenih mjera na uvoz aluminijskih kotača podrijetlom iz NRK-a.
G. PRIVREMENE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(172)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, uzrokovane štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz iz NRK-a.
(173)
Za potrebe utvrđivanja razine tih pristojba u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(174)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 20., na tržištu aluminijskih kotača postoje dva relativno različita tržišna segmenta. Ispitni postupak je dalje utvrdio da je prodaja proizvođača iz Unije usredotočena na segment OEM i čini 85 % ukupne prodaje industrije Unije.
(175)
Za potrebe uvođenja privremenih mjera smatralo se stoga prikladnim procijeniti maržu štete koja uzima u obzir tu posebnu situaciju na tržištu.
(176)
U segmentu OEM kupci aluminijskih kotača (proizvođači automobila) obično stavljaju ponude u skladu s natječajnim postupcima. Posljedično, isti model kotača, koji se treba ugraditi na isti model automobila, može u broju slučajeva koji nije beznačajan biti naručen od nekoliko izvora, često od kineskog dobavljača i od dobavljača iz EU-a istovremeno. Privremeno se smatralo da je taj sustav natječaja točno i pouzdano odražavao prosječno cjenovno natjecanje koje je postojalo tijekom RIP-a između kineskih i dobavljača iz Unije kada se natječu na istom natječaju.
(177)
Stoga se smatralo prikladnim izračunati maržu sniženja cijena na temelju cijena utvrđenih iz podataka koje su dostavili proizvođači iz EU-a i kineski izvoznici kada se natječu na takvim natječajima.
(178)
Prilikom izračuna iznosa pristojbe potrebne za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi svaka mjera trebala omogućiti industriji Unije pokrivanje svojih troškova proizvodnje i ostvarenje razumne dobiti. Kod troška proizvodnje, prilagodba je izvršena za stvarni gubitak koji je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a (- 5,4 %). Nadalje, smatralo se da se razumna dobit prije oporezivanja koju bi objektivno mogla ostvariti industrija te vrste u normalnim uvjetima tržišnog natjecanja, tj. u nedostatku dampinškog uvoza, na prodaju istovjetnog proizvoda u Uniji, treba procijeniti u odnosu na profitabilnost ostvarenu u 2006. kada je iznosila + 3,2 %. U toj godini obujam uvoza iz Kine je još uvijek bio relativno mali. Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena za industriju Unije za istovjetni proizvod.
(179)
Na toj je osnovi marža sniženja cijena 20,6 %.
(180)
Taj rezultat je dodatno potvrdio dodatni izračun temeljen na usporedbi nekih natječajnih ugovora koje su dostavili određeni proizvođači automobila tijekom ispitnog postupka. Doista, kada su proizvođači automobila naručivali isti model aluminijskih kotača i od kineskog proizvođača i od proizvođača iz Unije, utvrđena marža sniženja cijena, uzimajući u obzir izvršene prilagodbe kako je objašnjeno gore u uvodnoj izjavi 93. i dalje, bila je istog reda veličine kao i ona koja utvrđena u prethodnoj uvodnoj izjavi.
(181)
Naglašava se da je ta marža sniženja cijena niža od marža dampinga utvrđenih gore u uvodnim izjavama 76. i dalje i stoga treba služiti kao osnova za utvrđivanje razine pristojbe u skladu s pravilom niže pristojbe.
(182)
S obzirom na metodologiju primijenjenu u ovom slučaju za utvrđivanje razine uklanjanja štete, smatra se nepraktičnim odrediti pojedinačne stope antidampinških pristojba u skladu s drugom rečenicom članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe. Razlog za to je posebno nedostatak pouzdanih podataka za provedbu analize na razini svakog pojedinog trgovačkog društva. Posljedično, privremeno se odlučuje uvesti antidampinšku pristojbu na razini cijele zemlje na sav uvoz iz Kine na razini marže sniženja cijena od 20,6 %.
2. Privremene mjere
(183)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe treba uvesti privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz podrijetlom iz NRK-a. U ovom slučaju stopu pristojbe treba na odgovarajući način odrediti na razini utvrđene marže štete.
(184)
Predložena antidampinška pristojba stoga iznosi 20,6 %.
H. OBJAVA
(185)
Gornji privremeni nalazi objavljuju se svim zainteresiranim strankama koje će se pozvati na iznošenje svojih stavova u pisanom obliku i traženje rasprave. Njihovi će se komentari analizirati i uzeti u obzir, kada je opravdano, prije donošenja bilo kakvih konačnih odluka. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe bilo kakvih konačnih nalaza,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz aluminijskih kotača motornih vozila tarifnih brojeva KN 8701 do 8705, sa ili bez svojeg pribora i s ili bez postavljenih guma, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 8708 70 10 i ex 8708 70 50 (oznake TARIC 8708701010 i 8708705010) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijene franko granica Unije, prije plaćanja carine, proizvoda opisanog u stavku 1. je 20,6 %.
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.
Članak 2.
Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je usvojena ova Uredba, izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmeno saslušanje u roku jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
Na temelju članka 21. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 10. svibnja 2010.