KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1216/2011
af 24. november 2011
om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 af 29. juli 2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (»rammeforordningen«) (1), særlig artikel 11, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner og om ændring af forordning (EF) nr. 2096/2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester (2) fastsættes centrale præstationsindikatorer inden for de centrale præstationsområder sikkerhed, miljø, kapacitet og omkostningseffektivitet.
(2)
Følgende mål for de sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer til nationale eller funktionelle luftrumsblokke er fastsat i bilag I til forordning (EU) nr. 691/2010: effektiviteten af sikkerhedsstyringen målt efter en metode baseret på »ATM Safety Framework Maturity Survey«; anvendelsen af risikoanalyseværktøjets alvorlighedsklassificering med henblik på harmoniseret rapportering af alvorlighedsvurderinger af overskridelser af minimumsafstanden, indtrængen på start- og landingsbanen og ATM-specifikke tekniske hændelser og den åbne rapporteringskultur.
(3)
I henhold til bilag 1 til forordning (EU) nr. 691/2010 bør disse indikatorer udvikles i samarbejde mellem Kommissionen, medlemsstaterne, Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) og Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol) og vedtages af Kommissionen forud for den første referenceperiode.
(4)
Til dette formål oprettede Kommissionen en arbejdsgruppe bestående af repræsentanter fra EASA og Eurocontrol og Kommissionen (den såkaldte E3-Task Force). Arbejdsgruppen udarbejdede en teknisk rapport med titlen »Metrics for Safety Key Performance Indicators for the Performance Scheme« (Måleenheder for præstationsordningens sikkerhedsrelaterede, centrale præstationsindikatorer). Denne rapport blev udbygget yderligere på grundlag af de bemærkninger, der er modtaget fra medlemsstater og interessenter, og udgør det tekniske koncept for denne forordning samt de tilhørende acceptable måder for overensstemmelse (AMC) og det vejledende materiale (GM).
(5)
Arbejde, der allerede er udført i forbindelse med andre initiativer som f.eks. EASA's sikkerhedsplan og Eurocontrol's risikoanalyseværktøj og »Safety Framework Maturity Survey«, bør tages i betragtning ved udviklingen af sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer.
(6)
Erfaringerne fra præstationsordningens gradvise gennemførelse viser, at der bør afsættes mere tid til Kommissionens vurdering af de reviderede præstationsmål i lyset af den arbejdsbyrde, som følger af den udførlige vurdering af præstationsplanerne, og for at føre den nødvendige dialog med de nationale tilsynsmyndigheder og sikre en behørig begrundelse for resultaterne af denne vurdering.
(7)
Forordning (EU) nr. 691/2010 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(8)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra Udvalget for det Fælles Luftrum -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Forordning (EU) nr. 691/2010 ændres således:
1)
I artikel 14 foretages følgende ændringer:
a)
I stk. 1 ændres ordene »to måneder« til »fire måneder«.
b)
I stk. 2 ændres ordene »to måneder« til »fire måneder«.
c)
I stk. 3 ændres ordene »to måneder« til »fire måneder«.
2)
I bilag I affattes afsnit 2, punkt 1, således:
»1. CENTRALE SIKKERHEDSRELATEREDE PRÆSTATIONSINDIKATORER
a)
Den første centrale sikkerhedsrelaterede præstationsindikator for en national eller en funktionel luftrumsblok i den første referenceperiode er effektiviteten af sikkerhedsstyringen målt efter en metode baseret på »ATM Safety Framework Maturity Survey«.
Med hensyn til medlemsstaterne og deres nationale tilsynsmyndigheder og luftfartstjenesteudøvere, der er certificeret til at varetage lufttrafiktjenester eller kommunikations-, navigations- og overvågningstjenester, måles denne centrale præstationsindikator på, i hvor høj grad følgende forvaltningsmål er gennemført:
-
sikkerhedspolitik og -mål
-
styring af sikkerhedsrisici
-
sikring af flyvesikkerhed
-
flyvesikkerhedsfremmende foranstaltninger
-
sikkerhedskultur.
b)
Den anden centrale sikkerhedsrelaterede præstationsindikator for en national eller en funktionel luftrumsblok i den første referenceperiode er anvendelsen af nedenstående alvorlighedsklassificering, der bygger på risikoanalyseværktøjets metode, i forbindelse med rapportering om mindst tre kategorier af hændelser: overskridelser af minimumsafstanden, indtrængen på start- og landingsbanen og ATM-specifikke hændelser i alle lufttrafikkontrolcentre og lufthavne. Medlemsstaterne kan beslutte ikke at anvende metoden i lufthavne med en erhvervsmæssig lufttransport på under 50 000 flybevægelser om året.
I forbindelse med rapporteringen om ovennævnte hændelser benytter medlemsstaterne og luftfartstjenesteudøverne følgende alvorlighedsklasser:
-
alvorlig hændelse
-
større hændelse
-
signifikant hændelse
-
ingen indflydelse på sikkerheden
-
ikke påvist; f.eks. hvis der ikke er tilstrækkelige oplysninger til rådighed, eller ufyldestgørende eller modstridende beviser udelukker en sådan påvisning.
Der rapporteres om metodens anvendelse for de enkelte hændelser.
c)
Den tredje centrale sikkerhedsrelaterede præstationsindikator for en national eller en funktionel luftrumsblok i den første referenceperiode skal være medlemsstaternes og deres luftfartstjenesteudøveres rapportering via et spørgeskema, som er udarbejdet i overensstemmelse med litra e), og som måler, i hvor høj grad den åbne rapporteringskultur er til stede eller ej.
d)
I den første referenceperiode vil der ikke blive opstillet EU-dækkende sikkerhedsrelaterede præstationsindikatorer. Medlemsstaterne kan dog fastsætte mål svarende til disse sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer.
e)
For at lette gennemførelsen og målingen af de sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer vedtager EASA - i samråd med præstationsvurderingsorganet - inden første referenceperiodes begyndelse acceptable måder at overholde bestemmelserne på og vejledende materiale i overensstemmelse med de procedurer, der er vedtaget i henhold til artikel 52 i forordning (EF) nr. 216/2008.
f)
Eurocontrol forelægger i god tid de oplysninger, der er nødvendige for udarbejdelsen af de dokumenter, der er nævnt i litra e), herunder mindst specifikationen af risikoanalyseværktøjets metode og videreudviklingen heraf samt nærmere oplysninger om »Safety Framework Maturity Survey« og dennes vægtningsfaktorer.
g)
Inden den 1. februar hvert år forelægger de nationale tilsynsmyndigheder EASA den årlige måling for det foregående år af de centrale præstationsindikatorer, som er omhandlet i litra a) og c) (spørgeskemaer om sikkerhedsstyringens effektivitet og den åbne rapporteringskultur), og som er foretaget af de nationale tilsynsmyndigheder og luftfartstjenesteudøvere. De årlige målinger skal anvendes som input til de tilsynsfunktioner, der er nævnt i litra h) og i). Hvis der forekommer ændringer i den årlige måling af de centrale præstationsindikatorer, skal de nationale tilsynsmyndigheder redegøre for disse ændringer inden fristen for den næste årlige rapport.
h)
De nationale tilsynsmyndigheder skal overvåge gennemførelsen og målingen af luftfartstjenesteudøveres sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer i overensstemmelse med de procedurer for tilsyn med sikkerheden, der er fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1034/2011 (3).
i)
EASA skal i forbindelse med sine standardinspektioner overvåge de nationale tilsynsmyndigheders gennemførelse og måling af de sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer i overensstemmelse med de arbejdsmetoder, der er omhandlet i artikel 24 i forordning (EF) nr. 216/2008. EASA underretter præstationsvurderingsorganet om resultatet af disse inspektioner.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 24. november 2011.
32011R1216
L 310/3
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1216/2011
od 24. studenoga 2011.
o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 691/2010 o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskoga neba (okvirna Uredba) (1), a posebno njezin članak 11.,
budući da:
(1)
Uredbom Komisije (EU) br. 691/2010 o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2096/2005 o utvrđivanju zajedničkih zahtjeva za pružanje usluga u zračnoj plovidbi (2) predviđeni su ključni pokazatelji performansi (KPP) i obvezujući ciljevi na ključnim područjima performanse u vezi sa sigurnošću, okolišem, kapacitetom i isplativošću.
(2)
Sigurnosni KPP-i za postavljanje nacionalnih ciljeva ili ciljeva funkcionalnog bloka zračnog prostora (FAB) utvrđeni u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 619/2010 su: učinkovitost upravljanja sigurnošću kako je izmjerena metodologijom temeljenom na okviru za nadzor zrelosti sigurnosti ATM-a; primjena klasifikacije ozbiljnosti pomagala za analizu rizika kako bi se omogućilo usklađeno izvješćivanje o ocjeni ozbiljnosti narušavanja minimalne separacije, neodobrenih ulaza na uzletno-sletnu stazu i specifičnih tehničkih događaja ATM-a; i izvješćivanje o kulturi pravičnosti.
(3)
U skladu s Prilogom I. Uredbi (EU) br. 691/2010 Komisija, države članice, Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (EASA) i Europska organizacija za sigurnost zračne plovidbe (Eurocontrol) bi trebali dalje zajedno razvijati ove sigurnosne KPP-e, a Komisija bi ih trebala donijeti prije prvog referentnog razdoblja.
(4)
U tu svrhu, Komisija je uspostavila radnu skupinu koja se sastoji od predstavnika iz EASA-e, Eurocontrola i Komisije (takozvana Radna skupina E3). Ta je radna skupina izradila tehničko izvješće pod nazivom „Metrika za ključne pokazatelje performanse sigurnosti za plan performansi”. To se izvješće dalje razvijalo na temelju komentara dobivenih od država članica i dionika te čini tehničku osnovu za ovu Uredbu i s njom povezene prihvatljive načine usklađivanja (AMC) i smjernice (GM).
(5)
Pri razvoju sigurnosnih KPP-a u obzir trebalo bi uzeti posao koji je već obavljen u vezi s drugim inicijativama, kao što su EASA-ina inicijativa „Plan sigurnosti” i Eurocontrolove inicijative „Pomagala za analizu rizika” i „Okvir za nadzor zrelosti sigurnosti ATM-a”.
(6)
Iskustvo stečeno postupnom provedbom plana performansi pokazuje da bi vrijeme koje je Komisiji dano za ocjenu revidiranih ciljeva performansi trebalo produžiti, imajući u vidu opseg posla nastao radi detaljne ocjene planova performansi te radi obavljanja potrebnih razgovora s nacionalnim nadzornim tijelima i osiguravanja primjerenog obrazloženja rezultata te ocjene.
(7)
Uredbu (EU) br. 691/2010 bi trebalo stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(8)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EU) br. 691/2010 mijenja se kako slijedi:
1.
Članak 14. mijenja se kako slijedi:
(a)
u stavku 1., „dva mjeseca” zamjenjuju se s „četiri mjeseca”;
(b)
u stavku 2., „dva mjeseca” zamjenjuju se s „četiri mjeseca”;
(c)
u stavku 3., „dva mjeseca” zamjenjuju se s „četiri mjeseca”.
2.
U Prilogu I., točka 1. odjeljka 2. zamjenjuje se sljedećim:
„1. KLJUČNI POKAZATELJI PERFORMANSI U VEZI SA SIGURNOŠĆU
(a)
Prvi nacionalni/FAB-ov sigurnosni KPP za prvo referentno razdoblje je učinkovitost upravljanja sigurnošću koja se mjeri metodologijom temeljenom na okviru za nadzor zrelosti sigurnosti ATM-a.
U pogledu država članica te njihovih nacionalnih nadzornih tijela i pružatelja usluga u zračnoj plovidbi koji su certificirani za pružanje usluga u zračnom prometu ili komunikacijskih, navigacijskih i nadzornih usluga, ovaj se KPP mjeri razinom provedbe sljedećih ciljeva upravljanja:
-
sigurnosna politika i ciljevi,
-
upravljanje rizicima za sigurnost,
-
osiguravanje sigurnosti,
-
promicanje sigurnosti,
-
kultura sigurnosti.
(b)
Drugi nacionalni/FAB-ov sigurnosni KPP za prvo referentno razdoblje je primjena niže navedene klasifikacije ozbiljnosti, koja se temelji na metodologiji pomagala za analizu rizika, za izvješćivanje o najmanje tri kategorije događaja: narušavanje minimalne separacije, neodobreni ulaz na uzletno-sletnu stazu i specifični tehnički događaji ATM- u svim centrima za kontrolu zračnog prometa i zračnim lukama. Države članice mogu odlučiti da ovu metodu ne primjenjuju za zračne luke s manje od 50 000 kretanja u komercijalnom zračnom prometu godišnje.
Pri izvješćivanju o gore navedenim događajima, države članice i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi moraju upotrebljavati sljedeće klase ozbiljnosti:
-
ozbiljna nezgoda,
-
velika nezgoda,
-
značajna nezgoda,
-
bez utjecaja na sigurnost,
-
nije utvrđeno: na primjer, takvo utvrđivanje bilo je onemogućeno zbog nedostatka raspoloživih informacija ili dokaza na temelju kojih se nije mogao izvesti zaključak ili proturječnih dokaza.
Izvješćivanje o primjeni ove metode obavlja se za pojedinačne događaje.
(c)
Treći nacionalni/FAB-ov sigurnosni KPP za prvo referentno razdoblje je izvješćivanje od strane država članica i njihovih pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, putem upitnika koji je uveden u skladu s točkom (e), kojim se mjeri razina prisutnosti i odgovarajuća razina odsutnosti kulture pravičnosti.
(d)
Tijekom prvog referentnog razdoblja nema ciljeva performansi sigurnosti na razini EU-a. Međutim, države članice mogu postaviti ciljeve koji odgovaraju ovim sigurnosnim KPP-ovima.
(e)
Kako bi se olakšali provedba i mjerenje sigurnosnih KPP-a, EASA prije početka prvog referentnog razdoblja, uz savjetovanje s tijelom za reviziju performansi, donosi prihvatljive načine usklađivanja i smjernice u skladu s postupkom donesenim na temelju članka 52. Uredbe (EZ) br. 216/2008.
(f)
Eurocontrol pravovremeno osigurava informacije potrebne za razvoj dokumenata iz točke (e), uključujući najmanje specifikaciju metodologije pomagala za analizu rizika i njezinog daljnjeg razvoja te detalje o metodologiji okvira za nadzor zrelosti sigurnosti ATM-a i njezinim faktorima ponderiranja.
(g)
Nacionalna nadzorna tijela svake godine do 1. veljače izvješćuju EASA-u o godišnjem mjerenju KPP-a iz točaka (a) i (c) (upitnici o učinkovitosti upravljanja sigurnošću i kulturi pravičnosti) za prethodnu godinu, koje izvode nacionalna nadzorna tijela i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi. Ova godišnja mjerenja se upotrebljavaju kao ulazni podaci za funkcije praćenja opisane u točkama (h) i (i). Ako se pojave bilo kakve promjene u godišnjem mjerenju KPP-a, nacionalna nadzorna tijela moraju predočiti te promjene prije roka za podnošenje sljedećeg godišnjeg izvješća.
(h)
Nacionalna nadzorna tijela prate provedbu i mjerenje KPP-a sigurnosti od strane pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, u skladu s postupcima za nadzor sigurnosti utvrđenim u Provedbenoj Uredbi Komisije (EU) br. 1034/2011 (*).
(i)
U okviru svojih inspekcijskih pregleda standardizacije, EASA prati provedbu i mjerenje KPP-a sigurnosti od strane nacionalnih nadzornih tijela, u skladu s radnim metodama iz članka 24. Uredbe (EZ) br. 216/2008. EASA o rezultatima tih inspekcijskih pregleda obavješćuje tijelo za reviziju performanse.
(*) SL L 271, 18.10.2011., str. 15.”" 						
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 24. studenoga 2011.