KOMMISSIONENS AFGØRELSE
23. maj 2012
om afslutning af antisubsidieproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien
(2012/278/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 14,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EU) nr. 115/2012 (2) (»forordningen om midlertidig told«) indførte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en midlertidig udligningstold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien (»Indien« eller »det pågældende land«).
(2)
Proceduren blev indledt den 13. maj 2011 (3) efter en klage indgivet af European Industrial Fastener Institute (EIFI) (»klageren«) den 31. marts 2011 på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af Unionens samlede produktion af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål.
(3)
Som anført i betragtning 21 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af subsidie og skade perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
1.2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at indføre midlertidige udligningsforanstaltninger (»den foreløbige fremlæggelse«), indgav en række interesserede parter skriftlige redegørelser, hvori de tilkendegav deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(6)
Dernæst blev alle parter underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at afslutte antisubsidieproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien og at frigive de beløb, der var stillet som sikkerhed i form af midlertidig told (»endelig fremlæggelse af oplysninger«). Alle parter fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til denne endelige fremlæggelse af oplysninger.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(7)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger genfremsatte den ene part sine bemærkninger vedrørende definitionen af den pågældende vare og samme vare, jf. betragtning 22 og 23 i forordningen om midlertidig told, og hævdede, at visse varetyper burde udelukkes fra varedækningen i denne undersøgelse.
(8)
Undersøgelsen har imidlertid bekræftet, at de forskellige varetyper er dækket af beskrivelsen af den pågældende vare og samme vare, har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor tilhører den samme varekategori. Derfor blev denne påstand afvist.
(9)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til konklusionerne vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 22 og 23 i forordningen om midlertidig told.
3. SUBSIDIERING
3.1. Indledning
(10)
I betragtning 24 i forordningen om midlertidig told henvises der til følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:
a)
Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)
b)
Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordning)
c)
Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)
d)
Export Oriented Units Scheme (»EOUS«) (ordning for eksportorienterede virksomheder)
e)
Focus Product Scheme (»FPS-ordning«)
f)
Export Credit Scheme (»ECS«) (eksportkreditordning)
g)
Electricity Duty Exemption (»EDE«) (afgiftsfritagelsesordning for elektricitet).
(11)
EU-erhvervsgrenen stillede spørgsmålstegn ved, om Kommissionen havde undladt at tage hensyn til en række subsidieordninger og som følge heraf undervurderede de subsidier, som det var blevet konstateret, at de indiske producenter modtog.
(12)
Som svar herpå skal det bemærkes, at klagen omfattede et stort antal nationale og lokale subsidieordninger, som blev medtaget i det spørgeskema, der blev sendt til de eksporterende producenter i Indien, og gennemgået af Kommissionen. Kun for de i betragtning 10 omhandlede ordninger blev det dog konstateret, at de undersøgte eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, havde modtaget subsidier.
(13)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 24-27 i forordningen om midlertidig told.
(14)
Der blev ikke modtaget bemærkninger til konklusionerne vedrørende FPS-ordningen og til EDE-ordningen. For så vidt angår DEPBS, AAS, EPCGS og ECS, fremsatte de samarbejdsvillige eksporterende producenter detaljerede bemærkninger. De fleste af disse bemærkninger vedrørte beregningen af subsidiebeløbene, og visse bemærkninger førte til mindre justeringer af disse beregninger. De samlede konklusioner vedrørende disse ordninger blev imidlertid ikke anfægtet af disse bemærkninger og bekræftes. Der blev også modtaget bemærkninger om EOUS. I betragtning af konsekvenserne af disse bemærkninger om EOUS, jf. betragtning 13-19, er der ikke behov for en detaljeret gengivelse af de øvrige bemærkninger til ovennævnte fire ordninger.
3.2. Export Oriented Units Scheme (EOUS - ordning for eksportorienterede virksomheder)
3.2.1. Generelt
(15)
Der mindes om, at en eksportorienteret virksomhed (EOU) ifølge FT-policy 2009-2014 har en central forpligtelse til at opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, hvilket vil sige, at den samlede værdi af eksporten i en referenceperiode på fem år skal være højere end den samlede værdi af de importerede varer, jf. afsnit 3.5. i forordningen om midlertidig told. I princippet kan alle virksomheder, der forpligter sig til at eksportere hele deres produktion af varer eller tjenesteydelser, etableres under EOUS. Til gengæld er virksomheder med EOU-status berettiget til de i betragtning 71 i forordningen om midlertidig told omhandlede fordele. Disse fordele udgør finansielle bidrag fra Indiens regering (»GOI«), jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og de medfører en fordel for EOUS. De er retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).
(16)
I forordningen om midlertidig told blev det konstateret, at EOUS ikke kan betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), da den er i overensstemmelse med de strenge bestemmelser i grundforordningens bilag I, punkt h) og i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). Det kunne faktisk ikke fastslås, at GOI har en kontrolordning eller -procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev forbrugt told- og/eller omsætningsafgiftsfrie råvarer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (jf. grundforordningens bilag II, del II, punkt 4, samt for substitutionsgodtgørelsesordningers vedkommende grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). Hensigten med den indførte kontrolordning er at overvåge forpligtelsen til at opnå nettoindtjening i udenlandsk valuta og ikke forbruget af import i forbindelse med fremstilling af eksportvarer.
(17)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner blev der ikke fremført nogen væsentlige argumenter mod EOUSs art, som beskrevet ovenfor, navnlig mangelen på en effektiv kontrolordning og dens udligningsberettigelse. Derfor bekræftes konklusionerne om EOUS i betragtning 78-81 i forordningen om midlertidig told.
3.2.2. Bemærkninger fra Viraj Profiles Limited
(18)
Den eneste part i stikprøven med EOU-status var Viraj Profiles Limited (»Viraj«). EOU-subsidiesatsen for denne producent var i den indledende fase 2,73 % ud af en samlet subsidiesats på 3,2 %. Viraj tegnede sig i mængde for 87 % af den indiske eksport til Unionen.
(19)
Som allerede nævnt i betragtning 77 i forordningen om midlertidig told indsendte Viraj detaljerede bemærkninger til ordningen. Den pågældende eksporterende producent hævdede, at det subsidie, der blev beregnet i forbindelse med ordningen, ikke ville være i overensstemmelse med grundforordningens artikel 15, stk. 1, ifølge hvilken udligningstolden ikke må være højere end det udligningsberettigede subsidiebeløb, som virksomheden faktisk modtager. Denne hævdede derfor, at virksomhedens samlede subsidiesats ville være på under 2 %, dvs. ubetydelig. Virksomheden indsendte detaljerede regnskabsoplysninger som dokumentation for sin påstand.
(20)
Påstanden blev behørigt undersøgt. De detaljerede regnskabsoplysninger, som Viraj indsendte, kunne sammenholdes med de regnskabsoplysninger, der blev gennemgået ved kontrolbesøget, og disse oplysninger tydede faktisk på, at den udligningsberettigede fordel, som virksomheden havde i UP, var blevet overvurderet. Derfor er udligningstolden for Viraj blevet genberegnet i overensstemmelse hermed.
(21)
Følgelig blev Virajs EOUS-subsidiesats genberegnet og endelig fastsat til 0,44 %. Inkl. subsidiesatserne for EPCGS (genberegnet til 0,05 %), ECS (genberegnet til 0,12 %) og fritagelse for elektricitetsafgift (0,09 %) blev Virajs samlede subsidiesats endeligt fastsat til 0,7 %, dvs. under bagatelgrænsen.
3.2.3. EU-erhvervsgrenens bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger
(22)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte EU-erhvervsgrenen bemærkninger og hævdede, at genberegningen af de ydelser, Viraj modtog i forbindelse med EUOS, var uberettiget og ukorrekt. Den fremførte, at Kommissionens analyse var ufuldstændig, ikke i overensstemmelse med den måde, hvorpå institutionerne normalt udligner denne ordning, og at den ikke tog hensyn til andre mulige scenarier, hvor Viraj uretmæssigt kunne have afsat de toldfrit importerede varer. EU-erhvervsgrenen hævdede endvidere, at Viraj’s sene fremlæggelse af de ikke-fortrolige bemærkninger til den foreløbige fremlæggelse af oplysninger alvorligt tilsidesatte EU-erhvervsgrenens ret til at forsvare sig.
(23)
For så vidt angår genberegningen af Viraj’s subsidiemargen, bør det præciseres, at denne eksporterende producent havde påvist, at den fastsatte midlertidige udligningsberettigede told overskred det udligningsberettigede subsidiebeløb, der faktisk var modtaget. Virksomheden påviste faktisk, at den potentielle told, der blev givet afkald på, midlertidigt var blevet overvurderet, og at dette derfor måtte justeres i den endelige beregning Det ville have været i strid med bestemmelserne i grundforordningens artikel 3 at udligne visse finansielle bidrag, som klart og ubestrideligt ikke kan anses for at medføre nogen fordel for Viraj. For så vidt angår visse transaktioner, anses ordningen dog stadig for at have ydet specifikke subsidier til den pågældende virksomhed, som bør udlignes. Denne fremgangsmåde er derfor fuldt ud i overensstemmelse med den måde, hvorpå institutionerne har udlignet ordningen tidligere. Derfor er revisionen af EOUS-subsidiemargenen i fuld overensstemmelse med grundforordningens artikel 15, stk. 1.
(24)
For så vidt angår den påståede krænkelse af EU-erhvervsgrenens ret til at forsvare sig, skal det bemærkes, at Viraj's bemærkninger til EOUS-subsidieberegningen også var medtaget i to åbne indlæg, der blev modtaget før indførelsen af midlertidige foranstaltninger, samt i to senere åbne indlæg. Det første og vigtigste indlæg i den forbindelse, som foranledigede Kommissionen til at analysere spørgsmålet mere indgående og i sidste ende genoverveje sin holdning, blev forelagt i december 2011 og allerede nævnt i betragtning 77 i forordningen om midlertidig told. Alle ovennævnte dokumenter blev straks medtaget i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Viraj's bemærkninger til den foreløbige fremlæggelse af oplysninger var blot et resumé af den holdning, virksomheden allerede havde indtaget i sine tidligere redegørelser. Den ikke-fortrolige udgave af Viraj's bemærkninger til den foreløbige fremlæggelse af oplysninger blev ganske vist indgivet af Viraj på et sent tidspunkt, men Kommissionen stillede den straks til rådighed for EU-erhvervsgrenen, som fik en forlænget frist til at fremsætte bemærkninger hertil.
(25)
På baggrund af ovenstående overvejelser måtte EU-erhvervsgrenens påstande afvises.
3.2.4. Andre subsidiespørgsmål
(26)
Der blev også modtaget bemærkninger til beregningen af subsidiemargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, og beregningen af restsubsidiemargenen. Endvidere insisterede den eneste eksporterende producent, som havde anmodet om en individuel undersøgelse, på at få sin anmodning behandlet. I betragtning af konklusionerne under årsagssammenhæng nedenfor er det imidlertid ikke nødvendigt at træffe endelig afgørelse i den forbindelse.
4. EU-ERHVERVSGRENEN
(27)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 120-123 i forordningen om midlertidig told.
5. SKADE
5.1. Indledende bemærkninger og EU-forbrug
(28)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende de indledende bemærkninger og EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 124-130 i forordningen om midlertidig told.
5.2. Import fra det pågældende land
(29)
En part hævdede, at den foreløbige analyse af udviklingen i importpriserne fra Indien og prisunderbud ud fra gennemsnitspriser var vildledende, da den angiveligt ikke inddrager ændringer i varesammensætningen fra det ene år til det andet i den betragtede periode.
(30)
I den forbindelse er det værd at bemærke, at oplysninger om priser pr. varetype kun er tilgængelige for den UP, for hvilken eksporterende producenter og EU-producenter er blevet bedt om at udlevere en detaljeret liste over transaktioner i forbindelse med deres spørgeskemabesvarelser. Da der ikke findes oplysninger pr. varetype for de øvrige år i den betragtede periode, kan en meningsfuld analyse af udviklingen i importpriserne derfor kun baseres på gennemsnitspriser. Det bør også bemærkes, at den pågældende part ikke dokumenterede, hvorfor analysen vedrørende udviklingen i importpriserne var vildledende. Derfor blev denne påstand afvist.
(31)
For så vidt angår underbud, mindes der om, at for at fastslå prisunderbuddet i UP, jf. betragtning 134 i forordningen om midlertidig told, blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Indien ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet således som fastsat på cif-basis med passende justeringer for gældende told og omkostninger efter importen.
(32)
Endvidere blev prissammenligningen foretaget for hver enkelt type transaktion i samme handelsled, jf. betragtning 135 i forordningen om midlertidig told. Derfor blev denne parts påstand om underbud afvist.
(33)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende importen fra det pågældende land, bekræftes konklusionerne i betragtning 131-135 i forordningen om midlertidig told.
5.3. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.3.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(34)
En part hævdede, at den analyse, der var foretaget i forordningen om midlertidig told vedrørende faldet i EU-erhvervsgrenens produktion, var vildledende, og hævdede, at faldet i produktionsmængde skulle ses i lyset af kapacitetsudnyttelsen i EU-erhvervsgrenen, som også udviste en faldende tendens i den betragtede periode.
(35)
Undersøgelsen viste, at faldet i produktionen faldt sammen med nedgangen i salget og voksende lagre. Denne situation førte til, at en række EU-producenter lukkede nogle af deres produktionslinjer, hvilket forklarer nedgangen i kapacitetsudnyttelse. Påstanden fra denne part blev derfor afvist.
(36)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, bekræftes konklusionerne i betragtning 137 og 138 i forordningen om midlertidig told.
5.3.2. Salgsmængde og markedsandel
(37)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende udviklingen i EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel, bekræftes konklusionerne i betragtning 139 i forordningen om midlertidig told.
5.3.3. Vækst
(38)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende vækst, bekræftes konklusionen i betragtning 140 i forordningen om midlertidig told.
5.3.4. Beskæftigelse
(39)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende beskæftigelse, bekræftes konklusionerne i betragtning 141-142 i forordningen om midlertidig told.
5.3.5. Gennemsnitlige enhedspriser i Unionen
(40)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende gennemsnitlige enhedspriser i Unionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 143 og 144 i forordningen om midlertidig told.
5.3.6. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at tilvejebringe kapital
(41)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at tilvejebringe kapital, bekræftes konklusionerne i betragtning 145-148 i forordningen om midlertidig told.
5.3.7. Lagerbeholdninger
(42)
En part anmodede Kommissionen om at skaffe aktuelle tal for udviklingen i lagerbeholdninger i den betragtede periode i stedet for indekserede tal og hævdede, at det ikke var muligt at fremsætte bemærkninger til eller vurdere lagerbeholdninger i procent af EU-erhvervsgrenens salg ud fra indekserede tal.
(43)
Af fortrolighedshensyn måtte visse mikroindikatorer, herunder lagerbeholdninger, indekseres, jf. betragtning 127 i forordningen om midlertidig told. Under alle omstændigheder muliggør indekseringen af EU-erhvervsgrenens slutlagre i tabel 10 i forordningen om midlertidig told en rimelig forståelse af udviklingen i lagerbeholdningerne i den betragtede periode. Derfor måtte denne påstand afvises.
(44)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende lagerbeholdninger, bekræftes konklusionen i betragtning 149 i forordningen om midlertidig told.
5.3.8. Subsidiemargenens størrelse
(45)
Der mindes om, at det konstateredes, at den største indiske eksporterende producent, som tegner sig for 87 % af den indiske eksport til Unionen i UP, ikke blev subsidieret. Derfor tegnede den subsidierede import sig for 13 % af den samlede mængde af den pågældende vare, der blev eksporteret fra Indien til Unionen. I betragtning af mængden af, markedsandelen for og priserne på den subsidierede import fra Indien kan de faktiske subsidiemargeners virkning for EU-erhvervsgrenen anses for at være ubetydelige.
5.3.9. Konklusion om skade
(46)
Undersøgelsen bekræftede, at de fleste skadesindikatorer udviste en faldende tendens i den betragtede periode. Betragtning 151-153 i forordningen om midlertidig told, hvori det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 5, bekræftes derfor.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
6.1. Indledning
(47)
I henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 5 og 6, undersøgte Kommissionen, om den subsidierede import med oprindelse i Indien har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end den subsidierede import, der samtidig kunne have tilføjet EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet den subsidierede import.
(48)
Som anført i betragtning 18-21 ovenfor konstateredes det, at subsidiemargenen for den største indiske eksporterende producent, der tegner sig for 87 % af Indiens samlede eksport til Unionen i UP, var ubetydelig for denne individuelle eksporterende producent, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 5, og denne betragtes derfor som værende ikke-subsidieret i forbindelse med denne undersøgelse. Derfor blev blot 13 % af Indiens eksport af den pågældende vare til Unionen i UP subsidieret. Denne subsidierede import havde en markedsandel på 2 % i UP.
6.2. Virkningerne af den subsidierede import
(49)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget steg med 9 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 14 %, og markedsandelen faldt med 21 %.
(50)
Med hensyn til priserne konstateredes det, at de gennemsnitlige priser på den subsidierede import lå under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet. Men de var ca. 12 % højere end priserne hos den indiske virksomhed, der ikke fandtes at være subsidieret.
(51)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at den begrænsede mængde subsidieret import fra Indien til priser, der var højere end den ikke-subsidierede import, kun kan have spillet en meget begrænset rolle, om nogen, i forværringen af EU-erhvervsgrenens situation.
6.3. Andre faktorers indvirkning
6.3.1. Ikke-subsidieret import fra Indien
(52)
Den samlede importmængde fra Indien voksede drastisk med 65 % i den betragtede periode, og Indiens markedsandel steg fra 12,1 % til 18,3 %. Men som anført ovenfor udgjorde den ikke-subsidierede import 87 % af den samlede indiske eksportmængde i UP, svarende til en markedsandel på 15 % i UP, i modsætning til den markedsandel på 2 %, som den subsidierede import fra Indien udgjorde i samme periode.
(53)
Priserne på importen fra Indien faldt samlet set med 9 % i den betragtede periode, og de forblev hele tiden lavere end priserne på importen fra resten af verden og EU-erhvervsgrenens salgspriser. Det bemærkes imidlertid, at det som omhandlet i betragtning 50 om de gennemsnitlige priser for den ikke-subsidierede import konstateredes, at de underbød EU-erhvervsgrenens priser langt mere end priserne på den subsidierede import.
6.3.2. Import fra andre tredjelande
(54)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende import fra andre tredjelande, bekræftes konklusionerne i betragtning 161-165 i forordningen om midlertidig told.
6.3.3. Den økonomiske krise
(55)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende virkningerne af den økonomiske krise i forbindelse med den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 166-169 i forordningen om midlertidig told.
6.3.4. Eksportresultater hos EU-producenterne i stikprøven
(56)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportresultaterne hos EU-producenterne i stikprøven, bekræftes konklusionerne i betragtning 170 i forordningen om midlertidig told.
6.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(57)
Ovenstående analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængder og markedsandele for importen fra Indien til lave priser. Det blev også konstateret, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet.
(58)
Men i lyset af det forhold, at eksporten fra den største indiske eksporterende producent, der tegnede sig for 87 % af den indiske eksport til Unionen i UP, ikke var subsidieret, konkluderes det, at årsagssammenhængen mellem den subsidierede import, som tegnede sig for blot 13 % af den samlede mængde, der blev eksporteret fra Indien, og den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, ikke i tilstrækkelig grad kan etableres. I betragtning af den subsidierede indiske eksports begrænsede mængde og meget lille markedsandel (2 %) og den omstændighed, at dens priser i gennemsnit var 12 % højere end priserne på den ikke-subsidierede import, kan det ikke hævdes, at denne import kunne være årsag til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
(59)
Analysen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, herunder den ikke-subsidierede import, importen fra andre tredjelande, den økonomiske krise og eksportresultaterne for EU-producenterne i stikprøven, viste, at den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, skyldes virkningerne af den ikke-subsidierede import fra Indien, der tegnede sig for 87 % af Indiens samlede eksport til Unionen i UP, og som fandt sted til betydeligt lavere priser end den subsidierede import.
7. AFSLUTNING AF ANTISUBSIDIEPROCEDUREN
(60)
I mangel af en væsentlig årsagssammenhæng mellem den subsidierede import og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, findes udligningsforanstaltninger unødvendige, og derfor bør nærværende antisubsidieprocedure afsluttes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 14, stk. 2.
(61)
Klageren og alle andre interesserede parter blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De indkomne bemærkninger ændrede ikke ved den konklusion, at nærværende antisubsidieprocedure bør afsluttes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Antisubsidieproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70, afsluttes.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EU) nr. 115/2012 er stillet sikkerhed i form af midlertidig udligningstold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer samt dele heraf af rustfrit stål med oprindelse i Indien, frigives.
Artikel 3
Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 23. maj 2012.