KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 626/2011
af 4. maj 2011
om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU for så vidt angår energimærkning af klimaanlæg
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU af 19. maj 2010 om angivelse af energirelaterede produkters energi- og ressourceforbrug ved hjælp af mærkning og standardiserede vareoplysninger (1), særlig artikel 10, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ifølge direktiv 2010/30/EU skal Kommissionen vedtage delegerede retsakter om mærkning af energirelaterede produkter, der rummer betydelige energisparemuligheder og udviser stor spredning i præstationsniveauerne ved ens funktionsegenskaber.
(2)
Der er fastsat bestemmelser om energimærkning af klimaanlæg i Kommissionens direktiv 2002/31/EF af 22. marts 2002 om gennemførelse af Rådets direktiv 92/75/EØF om energimærkning af klimaanlæg til husholdningsbrug (2). I gennemførelsesdirektivet fastlægges der forskellige mærkningsskalaer for klimaanlæg med forskellig teknologi, og energieffektiviteten bestemmes udelukkende på grundlag af drift ved fuld belastning.
(3)
Klimaanlæg tegner sig for en væsentlig del af den samlede elektricitetsefterspørgsel i EU's husholdninger og virksomheder. Oven i de forbedringer af energieffektiviteten, der allerede er opnået, er der stadig store muligheder for at nedbringe energiforbruget i klimaanlæg.
(4)
Direktiv 2002/31/EF bør ophæves, og der bør fastsættes nye bestemmelser i denne forordning, som sikrer, at energimærket giver producenterne et dynamisk incitament til yderligere at forbedre energieffektiviteten i klimaanlæg og fremskynder markedets omstilling til energieffektiv teknologi.
(5)
Bestemmelserne i dette direktiv bør finde anvendelse på luft-til-luft-klimaanlæg med op til 12 kW køleeffekt (eller opvarmningseffekt, hvis apparatet kun har opvarmningsfunktion).
(6)
Teknologien har udviklet sig hurtigt i de senere år og givet mulighed for mere energieffektive klimaanlæg. Det har givet flere tredjelande mulighed for at indføre strenge mindstekrav til energieffektiviteten og ført til, at der er blevet indført nye energimærkningsordninger, der bygger på sæsonafhængige præstationer. Bortset fra enkelt- og dobbeltkanalklimaanlæg overgår de mest effektive apparater i dag langt de A-niveauer for effektivitet, der er fastsat i direktiv 2002/31/EF.
(7)
I denne forordning indføres der to energieffektivitetsskalaer, der bygger dels på primærfunktionen, dels på særlige aspekter af betydning for forbrugerne. Da klimaanlæg mest bruges i dellastsituationer, bør effektivitetsprøvningen ændres, så der benyttes en målemetode for sæsonafhængig effektivitet, undtagen hvor der er tale om enkelt- og dobbeltkanalklimaanlæg. Den sæsonafhængige målemetode tager bedre hensyn til inverterteknologiens fordele og de vilkår, hvorunder sådanne apparater anvendes. Sammen med en gennemførelsesforanstaltning om miljøvenligt design, der stiller højere mindstekrav til energieffektiviteten end det nuværende A-niveau, indebærer den nye beregningsmetode for energieffektivitet, at disse anlæg skal omklassificeres. Derfor bør der opstilles en ny skala fra A til G for energiklasser til splitanlæg og anlæg til væg- og til vinduesmontering og tilføjes et »+« øverst på skalaen hvert andet år, indtil skalaen også omfatter en klasse A+++.
(8)
For dobbelt- og enkeltkanalanlæg bør der fortsat anvendes statiske indikatorer for energieffektivitet, da der indtil videre ikke er invertermodeller på markedet. Da der ikke er grund til at omklassificere enkelt- og dobbeltkanalanlæg, bør disse apparater klassificeres på en skala fra A+++ til D. Disse apparater, der i sagens natur er mindre effektive end splitanlæg, kan kun komme op i energiklasse A+ på skalaen A+++ til D, hvorimod de mere effektive apparater kan nå op i den højeste energiklasse, A+++.
(9)
Forordningen bør sikre, at forbrugerne får mere nøjagtige sammenlignende oplysninger om klimaanlæggenes præstationer.
(10)
Det forventes, at energimærkningskravene i dette direktiv sammen med forordningen om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af klimaanlæg (3) i 2020 vil have medført årlige elektricitetsbesparelser på 11 TWh sammenlignet med en situation, hvor der ikke gribes ind.
(11)
Støjniveauet fra klimaanlæg kan have stor betydning for brugerne. For at de kan træffe deres valg på et oplyst grundlag, bør energimærket give oplysning om klimaanlæggets støjemissioner.
(12)
Oplysningerne på mærkningen bør fremkomme ved pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer under anvendelse af de seneste, almindeligt anerkendte målemetoder, herunder harmoniserede standarder fra de europæiske standardiseringsorganer, når sådanne er vedtaget, jf. bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (4).
(13)
Forordningen bør foreskrive en ensartet udformning af etiketterne for klimaanlæg og stille krav til deres indhold.
(14)
Den bør også stille krav til den tekniske dokumentation og databladet for klimaanlæg.
(15)
Endelig bør den indeholde krav til, hvilke oplysninger der skal gives ved enhver form for fjernsalg af klimaanlæg, og hvilke oplysninger reklamer og teknisk salgsmateriale skal indeholde.
(16)
Forordningen bør indeholde en bestemmelse om fornyet gennemgang af forskrifterne i lyset af den teknologiske udvikling.
(17)
For at lette overgangen fra direktiv 2002/31/EF til nærværende forordning bør klimaanlæg, der er energimærket efter reglerne i nærværende forordning, anses for at opfylde kravene i direktiv 2002/31/EF.
(18)
Leverandører, der ønsker at bringe klimaanlæg i omsætning, der kan opfylde kravene til en højere energieffektivitetsklasse, bør have mulighed for at levere etiketter, der viser disse klasser, før det bliver obligatorisk.
(19)
Direktiv 2002/31/EF bør derfor ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Denne forordning fastsætter krav til mærkningen af og til angivelsen af supplerende produktoplysninger for elnettilsluttede klimaanlæg med en nominel køleydelse eller, hvis produktet ikke har kølefunktion, varmeydelse på ≤ 12 kW.
2. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
apparater, som anvender andre energikilder end elektricitet
b)
klimaanlæg, hvor enten kondensator- eller fordampersiden eller dem begge ikke bruger luft som varmeoverføringsmedie.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning gælder definitionerne i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU (5), og derudover forstås ved:
1) »klimaanlæg«: et apparat til køling og/eller opvarmning af indendørs luft ved hjælp af en dampkompressionscyklus drevet af en elkompressor, herunder også klimaanlæg med ekstra funktioner som f.eks. affugtning, luftrensning, ventilation eller supplerende luftopvarmning ved hjælp af elektrisk modstandsopvarmning, og apparater, der eventuelt anvender vand (enten i form af kondenseret vand, der dannes på fordampningssiden, eller i form af vand tilført udefra) til fordampning på kondensatoren, forudsat at apparatet også kan fungere uden brug af yderligere vand, udelukkende ved brug af luft
2) »klimaanlæg med dobbeltkanal«: et klimaanlæg, som i sin helhed er placeret i det luftkonditionerede rum, tæt på en væg, og hvor luftindtaget til kondensatoren eller fordamperen under køling og opvarmning foregår fra udendørs fri luft via en kanal, og hvor luftafgangen foregår via en anden kanal til udendørs fri luft
3) »klimaanlæg med enkeltkanal«: et klimaanlæg, hvor luftindtaget til kondensatoren eller fordamperen under køling og opvarmning sker fra det rum, hvor apparatet er placeret, og udledningen foregår uden for det pågældende rum
4) »nominel ydelse« (Prated): køle- eller varmeydelse for apparatets dampkompressionscyklus ved standarddriftsforhold
5) »slutbruger«: en forbruger, som køber eller forventes at købe et klimaanlæg
6) »salgssted«: et sted, hvor klimaanlæg udstilles eller udbydes til salg, leje eller leje med køberet.
Andre definitioner, der gælder i forbindelse med bilag II til VIII, er fastlagt i bilag I.
Artikel 3
Leverandørernes ansvarsområder
1. Leverandørerne skal opfylde kravene i litra a) til g):
a)
De skal for hvert klimaanlæg levere en trykt etiket, der viser energieffektivitetsklasserne, jf. bilag II. Etiketten skal opfylde kravene til udformning og informationsindhold, jf. bilag III. For andre klimaanlæg end enkelt- og dobbeltkanalanlæg skal der i det mindste leveres en trykt etiket i udedelens emballage svarende til mindst én kombination af inde- og udedel med ydelsesforhold 1. For andre kombinationer kan oplysningerne som alternativ stilles til rådighed på et websted med fri adgang.
b)
De skal stille et datablad som forekrevet i bilag IV til rådighed. For andre klimaanlæg end enkelt- og dobbeltkanalanlæg skal der i det mindste leveres et datablad i udedelens emballage gældende for mindst én kombination af inde- og udedel med ydelsesforhold 1. For andre kombinationer kan oplysningerne som alternativ stilles til rådighed på et websted med fri adgang.
c)
De skal på anmodning stille teknisk dokumentation som foreskrevet i bilag V til rådighed for medlemsstaternes myndigheder og Kommissionen.
d)
Al reklame for en bestemt klimaanlægsmodel, som giver energi- eller prisrelaterede oplysninger, skal vise, hvilken energieffektivitetsklasse apparatet tilhører. Hvis apparatet kan placeres i mere en én effektivitetsklasse, skal leverandøren eller producenten, alt efter hvad der er relevant, mindst oplyse den energieffektivitetsklasse for opvarmning, der gælder i varmesæsonen »middel«. I situationer, hvor slutbrugeren ikke kan forventes at se produktet udstillet, skal der gives oplysninger som fastsat i bilag VI.
e)
Alt teknisk salgsmateriale for en bestemt klimaanlægsmodel, der indeholder oplysninger om modellens specifikke tekniske parametre, skal vise, hvilken energieffektivitetsklasse den tilhører, jf. bilag II.
f)
Der skal vedlægges brugsanvisninger.
g)
Apparater med enkeltkanal skal betegnes »lokalt klimaanlæg« på emballage, i produktdokumentation og i alt trykt og elektronisk reklamemateriale.
2. Energieffektivitetsklassen bestemmes som foreskrevet i bilag VII.
3. Etiketten udformes som vist i bilag III for andre klimaanlæg end dem med enkelt- eller dobbeltkanal.
4. Etiketten, jf. bilag III, anvendes efter følgende tidsplan for andre klimaanlæg end dem med enkelt- eller dobbeltkanal:
a)
Etiketter med energieffektivitetsklasserne A, B, C, D, E, F og G til klimaanlæg, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2013, bortset fra klimaanlæg med enkelt- eller dobbeltkanal, skal udformes som anført i bilag III, punkt 1.1 for så vidt angår reversible klimaanlæg, punkt 2.1 for så vidt angår klimaanlæg med køling alene, og punkt 3.1 for så vidt angår klimaanlæg med opvarmning alene.
b)
Etiketter med energieffektivitetsklasserne A+, A, B, C, D, E og F til klimaanlæg, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2015, bortset fra klimaanlæg med enkelt- eller dobbeltkanal, skal udformes som anført i bilag III, punkt 1.2 for så vidt angår reversible klimaanlæg, punkt 2.2 for så vidt angår klimaanlæg med køling alene, og punkt 3.2 for så vidt angår klimaanlæg med opvarmning alene.
c)
Etiketter med energieffektivitetsklasserne A++, A+, A, B, C, D og E til klimaanlæg, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2017, bortset fra klimaanlæg med enkelt- eller dobbeltkanal, skal udformes som anført i bilag III, punkt 1.3 for så vidt angår reversible klimaanlæg, punkt 2.3 for så vidt angår klimaanlæg med køling alene, og punkt 3.3 for så vidt angår klimaanlæg med opvarmning alene.
d)
Etiketter med energieffektivitetsklasserne A+++, A++, A+, A, B, C og D til klimaanlæg, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2019, bortset fra klimaanlæg med enkelt- eller dobbeltkanal, skal udformes som anført i bilag III, punkt 1.4 for så vidt angår reversible klimaanlæg, punkt 2.4 for så vidt angår klimaanlæg med køling alene, og punkt 3.4 for så vidt angår klimaanlæg med opvarmning alene.
5. Etiketter med energieffektivitetsklasserne A+++, A++, A+, A, B, C og D til klimaanlæg med dobbeltkanal, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2013, skal udformes som anført i bilag III, punkt 4.1 for så vidt angår reversible klimaanlæg med dobbeltkanal, punkt 4.3 for så vidt angår klimaanlæg med dobbeltkanal, der kun kan køle, og punkt 4.5 for så vidt angår klimaanlæg med dobbeltkanal, der kun kan varme.
6. Etiketter med energieffektivitetsklasserne A+++, A++, A+, A, B, C og D til klimaanlæg med enkeltkanal, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2013, skal udformes som anført i bilag III, punkt 5.1 for så vidt angår reversible klimaanlæg med enkeltkanal, punkt 5.3 for så vidt angår klimaanlæg med enkeltkanal, der kun kan køle, og punkt 5.5 for så vidt angår klimaanlæg med enkeltkanal, der kun kan varme.
Artikel 4
Forhandlernes ansvarsområder
Forhandlerne sikrer følgende:
a)
Den etiket, som leverandøren har leveret, jf. artikel 3, stk. 1, skal være anbragt udvendigt på for- eller oversiden af klimaanlægget på salgsstedet, så den er let at få øje på.
b)
Klimaanlæg, der udbydes til salg, leje eller leje med køberet i situationer, hvor slutbrugeren må formodes ikke at få lejlighed til at se produktet udstillet, skal markedsføres med de oplysninger, som leverandøren skal give i overensstemmelse med bilag V og VI.
c)
Al reklame for en given klimaanlægsmodel, hvor der gives energi- eller prisrelaterede oplysninger, skal vise, hvilken energieffektivitetsklasse apparatet tilhører. Hvis apparatet kan placeres i mere end én effektivitetsklasse, skal leverandøren/producenten mindst oplyse den energieffektivitetsklasse, der gælder i varmesæsonen »middel«.
d)
Alt teknisk salgsmateriale for en given model, hvor der gives oplysninger om klimaanlæggets tekniske parametre, skal vise, hvilken eller hvilke energieffektivitetsklasser modellen tilhører, og henvise til den brugsanvisning, leverandøren har stillet til rådighed. Hvis apparatet kan placeres i mere end én effektivitetsklasse, skal leverandøren/producenten mindst oplyse den energieffektivitetsklasse, der gælder i varmesæsonen »middel«.
e)
Apparater med enkeltkanal skal betegnes »lokalt klimaanlæg« på emballage, i produktdokumentation og i alt trykt og elektronisk salgs- og reklamemateriale.
Artikel 5
Målemetoder
De oplysninger, der er omhandlet i artikel 3, fastslås ved pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer under anvendelse af de seneste, almindeligt anerkendte målemetoder, jf. bilag VII.
Artikel 6
Verifikationsprocedure i forbindelse med markedstilsyn
Medlemsstaterne vurderer overensstemmelsen med den oplyste energieffektivitetsklasse, energiforbruget pr. år hhv. time og støjemissionen efter fremgangsmåden i bilag VIII.
Artikel 7
Revision
Kommissionen tager denne forordning op til revision i lyset af de tekniske fremskridt senest fem år efter dens ikrafttræden. Opmærksomheden vil særlig blive rettet mod væsentlige ændringer i de forskellige anlægstypers markedsandele.
Artikel 8
Ophævelse
Direktiv 2002/31/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2013.
Artikel 9
Overgangsbestemmelse
1. Klimaanlæg, der bringes i omsætning før den 1. januar 2013, skal opfylde bestemmelserne i direktiv 2002/31/EF.
Artikel 10
Ikrafttræden og anvendelse
1. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
2. Den anvendes fra den 1. januar 2013.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. maj 2011.
32011R0626
L 178/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
04.05.2011.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 626/2011
od 4. svibnja 2011.
o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti klimatizacijskih uređaja
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o označivanju potrošnje energije i ostalih resursa proizvoda koji koriste energiju pomoću oznaka i standardiziranih informacija o proizvodu (1), a posebno njezin članak 10.,
budući da:
(1)
Direktivom 2010/30/EU zahtijeva se da Komisija donese delegirane akte u vezi s označivanjem proizvoda koji koriste energiju, koji imaju velik potencijal za uštedu energije i imaju veliki raspon radnih značajki uz jednaku funkcionalnost.
(2)
Odredbe o označivanju energetske učinkovitosti klimatizacijskih uređaja utvrđene su Direktivom Komisije 2002/31/EZ od 22. ožujka 2002. o provedbi Direktive Vijeća 92/75/EEZ u vezi s označivanjem energetske učinkovitosti kućanskih klimatizacijskih uređaja (2). Provedbenom direktivom utvrđuju se različite skale označivanja za klimatizacijske uređaje koji koriste različite tehnologije, a određivanje energetske učinkovitosti temelji se samo na radu pri punom opterećenju.
(3)
Električna energija koju troše klimatizacijski uređaji čini znatan udjel u ukupnim potrebama kućanstava za električnom energijom u Uniji. Osim već postignutih poboljšanja energetske učinkovitosti, pri klimatizacijskim uređajima postoje velike mogućnosti za daljnje smanjivanje potrošnje energije.
(4)
Direktivu 2002/31/EZ trebalo bi staviti izvan snage i ovom bi Uredbom trebalo utvrditi nove odredbe kako bi se osiguralo da oznaka energetske učinkovitosti proizvođačima bude snažan poticaj za daljnje poboljšavanje energetske učinkovitosti klimatizacijskih uređaja i za ubrzanje transformacije tržišta prema energetski učinkovitim tehnologijama.
(5)
Odredbe ove Uredbe trebale bi se primjenjivati na klimatizacijske uređaje zrak-zrak, izlazne snage hlađenja (ili izlazne snage grijanja ako je osigurana samo funkcija grijanja) do 12 kW.
(6)
Tehnološki razvoj u području poboljšanja energetske učinkovitosti klimatizacijskih uređaja posljednjih je godina bio vrlo brz. To je nekolicini trećih zemalja omogućilo uvođenje strogih zahtjeva u pogledu minimalne energetske učinkovitosti i dovelo do uvođenja novih sustava označivanja energetske učinkovitosti koji se temelje na sezonskoj učinkovitosti. Današnji uređaji, izuzimajući jednokanalne i dvokanalne klimatizacijske uređaje, koji postižu najviše razine učinkovitosti u velikoj su mjeri premašili razine učinkovitosti A utvrđene Direktivom 2001/31/EZ.
(7)
Ovom se Uredbom uvode dvije skale energetske učinkovitosti koje se temelje na primarnoj funkciji i na posebnim aspektima koji su važni za potrošača. S obzirom na to da se klimatizacijski uređaji uglavnom koriste u uvjetima djelomičnog opterećenja, testiranje učinkovitosti treba zamijeniti metodom mjerenja sezonske učinkovitosti, osim za jednokanalne i dvokanalne klimatizacijske uređaje. Pri metodi sezonskog mjerenja na bolji se način uzimaju u obzir prednosti tehnologije kod koje se koristi pretvornik i uvjeti u kojima se ti uređaji koriste. Nova metoda izračunavanja učinkovitosti skupa s minimalnim zahtjevima u pogledu energetske učinkovitosti koji su u provedbenoj mjeri o ekološkom dizajnu utvrđeni na višoj razini od sadašnje razine A dovest će do ponovnog razvrstavanja tih uređaja. Stoga bi za dijeljene, prozorske i zidne klimatske uređaje trebalo koristiti novu ljestvicu energetske učinkovitosti A-G pri kojoj se svake dvije godine na vrhu skale dodaje „+” dok se ne postigne razred A+++.
(8)
Za dvokanalne i jednokanalne klimatizacijske uređaje trebalo bi i dalje koristiti pokazatelje energetske učinkovitosti u stabilnom stanju jer na tržištu trenutačno nema uređaja s pretvornicima. Budući da ponovno razvrstavanje tih uređaja nije primjereno, za jednokanalne i dvokanalne klimatizacijske bi uređaje trebalo primjenjivati ljestvicu A+++-D. Dok ti uređaji, koji su sami po sebi manje učinkoviti od dijeljenih uređaja, mogu na ljestvici A+++-D dosegnuti najviše razred energetske učinkovitosti A+, učinkovitiji dijeljeni uređaji mogu dosegnuti razred energetske učinkovitosti A+++.
(9)
Ova bi Uredba trebala osigurati da potrošači dobiju točnije komparativne informacije o učinkovitosti klimatizacijskih uređaja.
(10)
Očekuje se da će kombinirani učinak označivanja energetske učinkovitosti utvrđenog ovom Uredbom i Uredbom o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn klimatizacijskih uređaja (3) do 2020. godine rezultirati godišnjom uštedom električne energije od 11 TWh, u usporedbi sa stanjem kakvo bi bilo da se ne poduzmu nikakve mjere.
(11)
Razina buke klimatizacijskog uređaja mogla bi biti važan aspekt za krajnje korisnike. Da bi im se omogućila dobra informiranost pri donošenju odluka, na oznaku bi klimatizacijskog uređaja trebalo uvrstiti i podatke o emisijama buke.
(12)
Podaci navedeni na oznaci trebali bi biti dobiveni pouzdanim, točnim i ponovljivim mjernim postupcima, uzimajući u obzir najnovije priznate mjerne metode, kao i usklađene norme, ako su raspoložive, koje donose europska tijela za normizaciju, kako je navedeno u Prilogu I. Direktivi 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih normi i propisa (4).
(13)
Ovom bi se Uredbom trebao odrediti jedinstveni izgled oznaka za klimatizacijske uređaje i zahtjevi u pogledu njihovog sadržaja.
(14)
Osim toga, ovom bi se Uredbom trebali odrediti zahtjevi u pogledu tehničke dokumentacije i informacijskog lista za klimatizacijske uređaje.
(15)
Nadalje, ovom bi se Uredbom trebali odrediti zahtjevi u pogledu informacija koje treba osigurati za bilo koji oblik prodaje na daljinu, za oglašavanje i izradu tehničkih promidžbenih materijala za klimatizacijske uređaje.
(16)
Primjereno je predvidjeti preispitivanje odredaba ove Uredbe vodeći pritom računa o tehnološkom napretku.
(17)
Da se olakša prijelaz s Direktive 2002/31/EZ na ovu Uredbu, klimatizacijske uređaje označene u skladu s ovom Uredbom treba smatrati usklađenima s Direktivom 2002/31/EZ.
(18)
Dobavljačima koji žele staviti na tržište klimatizacijske uređaje koji mogu ispuniti zahtjeve za više razrede energetske učinkovitosti trebalo bi dopustiti korištenje oznaka na kojima su navedeni ti razredi prije datuma kada njihov prikaz postaje obvezan.
(19)
Direktivu 2002/31/EZ stoga bi trebalo staviti izvan snage,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom utvrđuju zahtjevi u pogledu označivanja i pružanja dodatnih informacija o klimatizacijskim uređajima s mrežnim napajanjem, nazivnog kapaciteta ≤ 12 kW za hlađenje ili grijanje, ako proizvod nema funkciju hlađenja.
2. Ova se Uredba ne primjenjuje na:
a)
uređaje koji koriste neelektrične izvore energije;
b)
klimatizacijske uređaje pri kojima kondenzator i/ili isparivač kao medij za prijenos topline ne koriste zrak.
Članak 2.
Definicije
Osim definicija iz članka 2. Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5), primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„klimatizacijski uređaj” znači uređaj koji može hladiti i/ili grijati zrak u zatvorenom prostoru koristeći ciklus s kompresijom pare koji pokreće električni kompresor, uključujući klimatizacijske uređaje koji imaju dodatne funkcije kao što su odvlaživanje i pročišćavanje zraka, prozračivanje ili dodatno zagrijavanje zraka električnim grijačima i uređajima koji mogu koristiti vodu (bilo kondenziranu vodu koja se formira na strani isparivača ili vodu koja se dodaje izvana) za isparavanje na kondenzatoru pod uvjetom da uređaj može isto tako funkcionirati bez uporabe dodatne vode, koristeći samo zrak;
2.
„dvokanalni klimatizacijski uređaj” znači klimatizacijski uređaj kod kojeg se tijekom hlađenja ili zagrijavanja ulazni zrak za kondenzator ili isparivač dovodi u jedinicu iz vanjskog prostora kroz jedan kanal i izbacuje u vanjski prostor kroz drugi kanal i koji je cijeli smješten uza zid u prostoru koji se klimatizira;
3.
„jednokanalni klimatizacijski uređaj” znači klimatizacijski uređaj kod kojeg se tijekom hlađenja ili zagrijavanja ulazni zrak za kondenzator ili isparivač dovodi u jedinicu iz prostora u kojem se nalazi jedinica i ispušta u taj isti prostor;
4.
„nazivni kapacitet” (Prated) znači kapacitet hlađenja ili zagrijavanja ciklusa s kompresijom pare, koji jedinica ima u standardnim nazivnim uvjetima;
5.
„krajnji korisnik” znači potrošač koji kupuje ili za kojeg se očekuje da će kupiti klimatizacijski uređaj;
6.
„prodajno mjesto” znači mjesto na kojem su klimatizacijski uređaji izloženi ili ponuđeni za prodaju, najam ili kupoprodaju s obročnom otplatom cijene.
Dodatne definicije za potrebe primjene priloga II. do VIII. navedene su u Prilogu I.
Članak 3.
Obveze dobavljača
1. Dobavljači provode aktivnosti kako su opisane u točkama (a) do (g):
(a)
za svaki se klimatizacijski uređaj osigurava tiskana oznaka, pri čemu se poštuju razredi energetske učinkovitosti kako su utvrđeni u Prilogu II. Oznaka ispunjava uvjete u pogledu oblika i sadržanih informacija kako su utvrđeni u Prilogu III. Za klimatizacijske uređaje, osim za jednokanalne i dvokanalne klimatizacijske uređaje, tiskana se oznaka mora staviti barem na pakiranje vanjske jedinice, za najmanje jednu kombinaciju vanjske i unutarnje jedinice s omjerom kapaciteta 1. Za druge se kombinacije informacije alternativno mogu navesti i na besplatnoj mrežnoj stranici;
(b)
daje se na raspolaganje informacijski list proizvoda, kako je utvrđen u Prilogu IV. Za klimatizacijske uređaje, osim za jednokanalne i dvokanalne klimatizacijske uređaje, informacijski se list mora staviti barem u pakiranje vanjske jedinice, za najmanje jednu kombinaciju vanjske i unutarnje jedinice s omjerom kapaciteta 1. Za druge se kombinacije informacije alternativno mogu navesti i na besplatnoj web-stranici;
(c)
tehnička dokumentacija kako je utvrđena u Prilogu V. na zahtjev se u elektroničkom obliku daje na raspolaganje tijelima država članica i Komisiji;
(d)
u svakom oglasu za određeni model klimatizacijskog uređaja, ako se u njemu navode podaci o potrošnji energije ili cijeni, navodi se i razred energetske učinkovitosti. Kada ima više mogućih razreda energetske učinkovitosti dobavljač ili proizvođač, ovisno o slučaju, navodi razred energetske učinkovitosti najmanje za „prosječnu” sezonu grijanja. Kada se ne može očekivati da krajnji korisnik vidjeti izloženi proizvod, informacije treba osigurati u skladu s Prilogom VI.;
(e)
u svim tehničkim promidžbenim materijalima o određenome modelu klimatizacijskog uređaja, u kojima su navedeni njegovi specifični tehnički parametri, navodi se i razred energetske učinkovitosti tog modela u skladu s Prilogom II.;
(f)
upute za uporabu daju se na raspolaganje;
(g)
za jednokanalne se uređaje na ambalaži, u dokumentaciji proizvoda i svim promidžbenim materijalima ili materijalima za oglašavanje, u elektroničkom ili papirnatom obliku, koristi naziv „lokalni klimatizacijski uređaji”.
2. Razred energetske učinkovitosti određuje se u skladu s Prilogom VII.
3. Obrazac oznake za klimatizacijske uređaje, osim za jednokanalne i dvokanalne klimatizacijske uređaje, u skladu je s Prilogom III.
4. Za klimatizacijske uređaje, osim za jednokanalne i dvokanalne klimatizacijske uređaje, oblik oznake utvrđen u Prilogu III. primjenjuje se prema sljedećem rasporedu:
(a)
za klimatizacijske uređaje, osim za jednokanalne i dvokanalne klimatizacijske uređaje, stavljene na tržište od 1. siječnja 2013., oznake s razredima energetske učinkovitosti A, B, C, D, E, F, G u skladu su s točkom 1.1. Priloga III. za klimatizacijske uređaje za hlađenje i grijanje, s točkom 2.1. Priloga III. za klimatizacijske uređaje samo za hlađenje i s točkom 3.1. Priloga III. za klimatizacijske uređaje samo za grijanje;
(b)
za klimatizacijske uređaje, osim za jednokanalne i dvokanalne klimatizacijske uređaje, stavljene na tržište od 1. siječnja 2015., oznake s razredima energetske učinkovitosti A+, A, B, C, D, E, F, u skladu su s točkom 1.2. Priloga III. za klimatizacijske uređaje za hlađenje i grijanje, s točkom 2.2. Priloga III. za klimatizacijske uređaje samo za hlađenje i s točkom 3.2. Priloga III. za klimatizacijske uređaje samo za grijanje;
(c)
za klimatizacijske uređaje, osim za jednokanalne i dvokanalne klimatizacijske uređaje, stavljene na tržište od 1. siječnja 2017., oznake s razredima energetske učinkovitosti A++, A+, A, B, C, D, E, u skladu su s točkom 1.3. Priloga III. za klimatizacijske uređaje za hlađenje i grijanje, s točkom 2.3. Priloga III. za klimatizacijske uređaje samo za hlađenje i s točkom 3.3. Priloga III. za klimatizacijske uređaje samo za grijanje;
(d)
za klimatizacijske uređaje, osim za jednokanalne i dvokanalne klimatizacijske uređaje, stavljene na tržište od 1. siječnja 2019., oznake s razredima energetske učinkovitosti A+++, A++, A+, A, B, C, D, u skladu su s točkom 1.4. Priloga III. za klimatizacijske uređaje za hlađenje i grijanje, s točkom 2.4. Priloga III. za klimatizacijske uređaje samo za hlađenje i s točkom 3.4. Priloga III. za klimatizacijske uređaje samo za grijanje;
5. Oblik oznake za dvokanalne klimatizacijske uređaje stavljene na tržište od 1. siječnja 2013., s razredima energetske učinkovitosti A+++, A++, A+, A, B, C, D, u skladu je s točkom 4.1. Priloga III. za dvokanalne klimatizacijske uređaje za hlađenje i grijanje, s točkom 4.3. Priloga III. za dvokanalne klimatizacijske uređaje samo za hlađenje i s točkom 4.5. Priloga III. za dvokanalne klimatizacijske uređaje samo za grijanje;
6. Oblik oznake za jednokanalne klimatizacijske uređaje stavljene na tržište od 1. siječnja 2013., s razredima energetske učinkovitosti A+++, A++, A+, A, B, C, D, u skladu su s točkom 5.1. Priloga III. za jednokanalne klimatizacijske uređaje za hlađenje i grijanje, s točkom 5.3. Priloga III. za jednokanalne klimatizacijske uređaje samo za hlađenje i s točkom 5.5. Priloga III. za jednokanalne klimatizacijske uređaje samo za grijanje.
Članak 4.
Obveze distributera
Distributeri osiguravaju da:
(a)
klimatizacijski uređaji koji se nalaze na prodajnome mjestu na vanjskoj prednjoj ili gornjoj strani uređaja imaju jasno vidljivu oznaku koju dobavljač osigurava u skladu s člankom 3. stavkom 1.;
(b)
se klimatizacijski uređaji ponuđeni za prodaju, najam ili kupoprodaju s obročnom otplatom cijene, kada se ne može očekivati da će krajnji korisnik vidjeti izloženi proizvod, prodaju s priloženim informacijama koje dobavljač osigurava u skladu s prilozima V. i VI.;
(c)
svaki oglas za određeni model klimatizacijskog uređaja sadržava uputu na razred energetske učinkovitosti tog modela ako se u oglasu objavljuju podaci o potrošnji energije ili cijeni. Kada ima više mogućih razreda energetske učinkovitosti, dobavljač/proizvođač navodi razred energetske učinkovitosti najmanje za „prosječnu” sezonu grijanja;
(d)
svi tehnički promidžbeni materijali o određenome modelu klimatizacijskog uređaja u kojima su navedeni njegovi specifični tehnički parametri sadržavaju razred(e) energetske učinkovitosti tog modela i upute za uporabu koje osigurava dobavljač. Kada ima više mogućih razreda energetske učinkovitosti, dobavljač/proizvođač navodi razred energetske učinkovitosti najmanje za područje „prosječne” sezone;
(e)
za jednokanalne se uređaje na ambalaži, u dokumentaciji proizvoda i svim promidžbenim materijalima ili materijalima za oglašavanje, u elektroničkom ili papirnatom obliku, koristi naziv „lokalni klimatizacijski uređaji”.
Članak 5.
Mjerne metode
Podaci koje treba osigurati u skladu s člankom 3. dobivaju se primjenom pouzdanih, točnih i ponovljivih mjernih postupaka, pri čemu se uzimaju u obzir najnovije priznate izračunske i mjerne metode, u skladu s Prilogom VII.
Članak 6.
Postupak verifikacije radi tržišnog nadzora
Pri ocjenjivanju sukladnosti deklariranog razreda energetske učinkovitosti, godišnje potrošnje energije ili potrošnje energije na sat, prema potrebi, i emisija buke, države članice primjenjuju postupak utvrđen u Prilogu VIII.
Članak 7.
Revizija
Komisija ovu Uredbu preispituje s obzirom na tehnološki napredak najkasnije pet godina od njezina stupanja na snagu. Pritom se posebna pozornost posvećuje svim značajnim promjenama u tržišnim udjelima različitih vrsta uređaja.
Članak 8.
Stavljanje izvan snage
Direktiva 2002/31/EZ stavlja se izvan snage od 1. siječnja 2013.
Članak 9.
Prijelazna odredba
1. Klimatizacijski uređaji stavljeni na tržište prije 1. siječnja 2013. moraju biti u skladu s odredbama utvrđenima u Direktivi 2002/31/EZ.
Članak 10.
Stupanje na snagu i primjena
1. Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
2. Primjenjuje se od 1. siječnja 2013.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 4. svibnja 2011.