RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 464/2011
af 11. maj 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af zeolit A i pulverform med oprindelse i Bosnien-Hercegovina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Ved forordning (EU) nr. 1036/2010 (2) (forordningen om midlertidig told) indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform med oprindelse i Bosnien-Hercegovina (»BiH«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 4. januar 2010 af Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. og Zeolite Mira Srl Unipersonale (»klagerne«), som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 25 %, af den samlede EU-produktion af zeolit A i pulverform. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted, og at der blev forvoldt væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt.
(4)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en endelig afgørelse i sagen.
(5)
Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
(6)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at Kommissionen påtænkte at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform med oprindelse i BiH, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger.
(7)
De berørte parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
3. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(8)
Da der ikke er fremsat andre kommentarer til disse spørgsmål, bekræftes betragtning 12-15 i forordningen om midlertidig told.
(9)
Ud fra ovenstående konkluderes det derfor endeligt, at alle de ovenfor omhandlede typer zeolit A i pulverform anses for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
4. STIKPRØVEUDTAGNING
(10)
Den eksporterende bosniske producentgruppe (»Birac«) vendte tilbage til sin påstand fra undersøgelsens foreløbige trin, om at en EU-producent (Silkem d.o.o. eller »Silkem«), der ikke indgik i stikprøven, burde have været fuldt konsolideret i svaret på spørgeskemaet fra EU-producenten (MAL Magyar Aluminium eller »MAL«), der indgik i stikprøven, fordi de to selskaber er forretningsmæssigt forbundne. Man fremførte, at hvis denne udeladelse blev accepteret, ville det være en forskelsbehandling af EU-producenter og eksportører, idet der i tilfælde, hvor der er forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter beliggende i lande, som er omfattet af en antidumpingundersøgelse, skal indsendes besvarelser af spørgeskemaerne af dem alle. Birac anførte desuden, at både MAL og Silkem burde anses for at være ikke-samarbejdsvillige.
(11)
Disse påstande kan ikke accepteres. Af de grunde, der er redegjort for i betragtning 19 i forordningen om midlertidig told, har både MAL og Silkem fuldt ud samarbejdet i undersøgelsen. Der mindes om, at Silkem leverede oplysninger som besvarelse af stikprøveformularen, og at Silkem blev taget i betragtning i de makroøkonomiske indikatorer. Selskabet indgik ikke i listen over selskaber i stikprøven som følge af dets ringe størrelse. Silkem skulle derfor ikke indsende de såkaldte mikroøkonomiske data, og disse er derfor selvfølgelig ikke blevet kontrolleret. Da selskabets salg af den pågældende vare er relativt lille i sammenligning med MAL's salg, er der intet, der tyder på, at en konsolidering af Silkems data i MAL's data, ville have gjort nogen forskel.
(12)
Desuden er påstanden om forskelsbehandling mellem eksporterende producenter og EU-producenter klart ubegrundet, fordi situationerne er forskellige. På den ene side er undersøgelsen af, om der finder dumping sted, den undersøgelse, der normalt gennemføres på selskabsniveau for de selskaber, hvor Kommissionens tjenestegrene skal beregne en selskabsspecifik dumpingmargen. Desuden skal en gruppe af eksporterende producenter undersøges som en helhed, fordi der ellers er risiko for, at eksporten ville blive kanaliseret gennem den del af gruppen med den laveste toldsats. På den anden side er det målet med skadesundersøgelsen at undersøge, om EU-erhvervsgrenen som helhed lider væsentlig skade. I dette tilfælde blev EU-producenterne i stikprøven i denne undersøgelse anset for at repræsentere hele EU-produktionen med hensyn til bestemte skadesindikatorer (mikroøkonomiske indikatorer). Påstanden afvises derfor.
(13)
Birac påstod også, at et bosnisk mineselskab, forretningsmæssigt forbundet til MAL, som leverer en råvare, der bruges til den egentlige råvare (nemlig bauxit), til den pågældende EU-producent, også burde have samarbejdet i undersøgelsen. I denne forbindelse skal det bemærkes, at mineselskabet var anført i MAL's spørgeskemabesvarelse. Ligeledes blev omkostningerne til sourcing af bauxit og dets omdannelse til aluminiumtrihydrat fuldt ud rapporteret i MAL's produktionsomkostninger. MAL-gruppen har derfor fuldt ud opfyldt de rapporteringskrav, der er fastsat af Kommissionens tjenestegrene. Påstanden afvises derfor.
(14)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til disse spørgsmål, bekræftes konklusionerne i betragtning 16-20 i forordningen om midlertidig told endeligt.
5. DUMPING
5.1. Normal værdi
(15)
Der mindes om, at den normale værdi, da der ikke forelå et repræsentativ hjemmemarkedssalg, blev beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(16)
For at beregne den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev hver af de samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producenternes gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. Da der ikke er separate typer af den pågældende vare eller samme vare, blev der anvendt en vægtet gennemsnitsfortjeneste. Produktionsomkostningerne og SA&G-omkostningerne blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
(17)
Efter de foreløbige konklusioner fremsendte Birac kommentarer til beregningen af den fortjenstmargen, der blev brugt til beregning af den normale værdi. Ifølge Birac er den anvendte metode i strid med grundforordningens artikel 2, stk. 3, fordi resultatet af i dette specifikke tilfælde at benytte fortjenstmargenen for det ikke-repræsentative hjemmemarkedssalg til at beregne den normale værdi helt svarer til at have anvendt priserne for det ikke-repræsentative hjemmemarkedssalg. Birac påstod, at en sådan usammenhængende tilgangsvinkel ikke kan have været tilsigtet ved en samlet læsning af grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. Birac mente også, at den anvendte fortjenstmargen er urimelig og uforholdsmæssig, især i sammenligning med den målfortjeneste, der blev anvendt ved underbudsberegningen.
(18)
Birac påstod desuden, at hjemmemarkedssalget som følge af arten heraf ikke burde anses for at have fundet sted i normal handel og derfor ikke burde anvendes til at fastsætte den normale værdi.
(19)
Med hensyn til den første påstand skal det bemærkes, at den anvendte metode er i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningen og retspraksis fra WTO-afgørelser, i henhold til hvilke fortjenesten ved hjemmemarkedssalget i normal handel skal anvendes ved beregning af den normale værdi, også selv om dette salg ikke er repræsentativt. I denne specifikke sag skal det bemærkes, at fordi alt hjemmemarkedssalg var fortjentsgivende, gav beregningen af den normale værdi faktisk samme resultat, som hvis den normale værdi havde været baseret på priserne for hjemmemarkedssalg. Det skal først bemærkes, at dataene for fortjeneste og SA&G var baseret på selskabets eget hjemmemarkedssalg, som blev anset for at finde sted i normal handel. Det skal desuden bemærkes, at »rimelighed« ikke kan måles i forhold til den målfortjeneste, der blev anvendt til underbudsberegningen, idet denne fortjeneste er udtryk for situationen på EU-markedet uden dumpingimport og derfor ikke kan bruges som et ordentligt benchmark til bestemmelse af den fortjeneste, der skal anvendes ved beregning af den normale værdi. Påstanden bør derfor afvises.
(20)
For så vidt angår påstanden om, at hjemmemarkedssalget ikke burde anses for at have fundet sted i normal handel, fastslog undersøgelsen, at de data og den dokumentation, der blev leveret af Birac, udgjorde et pålideligt grundlag for bestemmelse af den normale værdi. Denne påstand blev derfor ikke fundet berettiget og blev derfor afvist.
(21)
Da der ikke foreligger andre bemærkninger til fastsættelsen af den normale værdi bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 21-26 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.2. Eksportpris
(22)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes betragtning 27 og 28 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3. Sammenligning
(23)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende den normale værdi og eksportprisen, bekræftes betragtning 29 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.4. Dumpingmargen
(24)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende dumpingmargenen, der kunne ændre de foreløbige undersøgelsesresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 30-32 i forordningen om midlertidig told hermed.
6. SKADE
(25)
Der blev modtaget kommentarer til konklusionerne vedrørende skade fra visse producenter i EU, fra to brugere i EU og fra den eneste bosniske eksporterende producent.
(26)
Da disse argumenter allerede er blevet fyldestgørende behandlet i forordningen om midlertidig told, gentages de ikke i nærværende forordning.
6.1. Generelle bemærkninger
(27)
Det gøres klart i betragtning 45 og 68 i forordningen om midlertidig told, at udtrykket »EU-erhvervsgrenen« i denne undersøgelse omfatter alle producenter i Unionen. Desuden er de skadesfaktorer, på grundlag af hvilke man nåede frem til skadesresultaterne, som en regel baseret på data vedrørende EU-erhvervsgrenen. Når data vedrørende EU-erhvervsgrenen er blevet anvendt, angives dette ved henvisning til »makroøkonomiske data« som omhandlet i afsnit 5.4 i forordningen om midlertidig told. Hvor der ikke forelå oplysninger for hele EU-erhvervsgrenen, blev data fra den repræsentative stikprøve af EU-producenter imidlertid anvendt. Der er ikke modtaget kommentarer til disse spørgsmål, og de foreløbige konklusioner bekræftes dermed definitivt.
(28)
Der var dog en fejlagtig angivelse i betragtning 34 i forordningen om midlertidig told. Denne betragtning skulle have været affattes således: »Alle EU-producenter anses for at udgøre EU-erhvervsgrenen i Unionen og vil i det følgende omtales som »EU-erhvervsgrenen««, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(29)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 52-56 i forordningen om midlertidig told.
6.2. EU-forbruget
(30)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 35-38 i forordningen om midlertidig told.
6.3. Import fra det pågældende land
(31)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 39-43 i forordningen om midlertidig told.
6.4. EU-erhvervsgrenens situation
6.4.1. Skadesindikatorer
(32)
I oktober 2010 fandt der et industrielt uheld sted hos en af EU-producenterne (MAL). Tal leveret af selskabet viser imidlertid, at leverancerne af det pågældende produkt var genetableret i januar 2011. Det var derfor klart, at dette uheld ikke medførte alvorlige forsyningsproblemer på EU-markedet.
(33)
Birac hævdede, at fordi ovennævnte bosniske mineselskab, der er forretningsmæssigt forbundet med MAL, havde overskud i UP, burde Kommissionen justere MAL's produktionsomkostninger og fortjeneste i beregningen af de økonomiske indikatorer, fordi MAL's situation med hensyn til fortjeneste angiveligt blev reduceret som følge af en høj fortjeneste i selskabets forretningsmæssigt forbundne mineselskab i BiH.
(34)
Med hensyn til ovennævnte påstand skal det bemærkes, at indkøb af bauxit fra det forretningsmæssigt forbundne selskab blev foretaget mellem uafhængige selskaber. Dette spørgsmål blev behandlet ved kontrolbesøget. Da MAL købte bauxit fra både forretningsmæssigt forbundne og ikke forbundne selskaber i UP til nogenlunde samme gennemsnitspriser, fandt Kommissionen det godtgjort, at indkøb af bauxit fandt sted på forretningsmæssige vilkår, og det er derfor ikke nødvendigt at justere MAL's rentabilitetstendens, som blev anvendt til beregning af tendensen i betragtning 52 i forordningen om midlertidig told. Denne påstand blev derfor afvist.
(35)
Birac hævdede også, at idet selskabet fik visse råvarer direkte fra dets produktion af aluminiumoxid, havde det betydelige konkurrencefordele i forhold til de fleste EU-producenter, og dette skulle komme til udtryk i skadesmargenerne. Dette argument kan ikke godtages. Hvis et selskab har en konkurrencefordel, skulle dette normalt have en effekt på dets samlede dumpingberegning i form af lavere omkostninger og derfor også en lavere normal værdi. Denne type konkurrencefordel har begrebsmæssigt intet at gøre med skadesmargenen. Sidstnævnte undersøger om en toldsats lavere end dumpingmargenen ville være tilstrækkeligt til at afhjælpe skaden. Denne påstand blev derfor afvist.
(36)
Brugere i EU hævdede, at den positive udvikling i visse skadesfaktorer var blevet ignoreret i den foreløbige vurdering, der blev foretaget af Kommissionen (rentabilitet, likviditet og investeringsafkast), og anførte, at alle faktorer burde analyseres. Alle disse positive udviklingselementer er dog allerede blevet fuldt ud analyseret i skadesvurderingen. De blev taget i betragtning men blev ikke anset for at være afgørende i denne sag af de grunde, som er anført i betragtning 52-60 i forordningen om midlertidig told. Denne påstand blev derfor afvist.
(37)
Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 44-64 i forordningen om midlertidig told.
6.5. Konklusion vedrørende skade
(38)
Da der ikke følgelig er fremsat yderligere bemærkninger desangående, bekræftes konklusionerne i betragtning 65-69 i forordningen om midlertidig told.
7. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(39)
En samarbejdsvillig bruger hævdede, at analysen af årsagssammenhæng er mangelfuld, fordi Kommissionen anførte, at der blev konstateret midlertidige forbedringer for visse skadesfaktorer i UP (2009). Denne bruger var ikke enig i den af Kommissionen foretagne vurdering om, at den højere rentabilitet i 2009 i forhold til 2008 skyldtes en kortvarig midlertidig udvikling, som ikke ville gentage sig i 2010.
(40)
Med hensyn til ovenstående kommentar skal det bemærkes, at denne parts argument blot er udsagn, og at det ikke understøttes af nogen form for ny dokumentation. Kommissionens holdning er derimod understøttet af information indsendt af EU-producenterne under undersøgelsen, både i den foreløbige og den endelige fase. De oplysninger, der blev indsendt lige forud for kontrolbesøgene, blev også kontrolleret på stedet. Den af Kommissionen forventede forringelse af fortjenstmargener efter UP bekræftes også af data fra to EU-producenter for hele året 2010. Påstanden afvises derfor.
(41)
Birac anfægtede de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende virkningen af importen fra tredjelande. Kommissionens analyse i forordningen om midlertidig told (betragtning 77), var imidlertid, at Birac var den eneste betydelige eksportør til EU-markedet. Der var praktisk talt ingen import fra andre kilder. Birac leverer ingen nye beviser i denne henseende, og påstanden afvises derfor.
(42)
En samarbejdsvillig bruger anfægtede analysen af forbrugsfaldet i forordningen om midlertidig told og citerede antidumpingundersøgelsen vedrørende katodestrålerør til farvefjernsyn som præcedens for fald i efterspørgslen (3). Det blev hævdet, at et fald i efterspørgslen i nævnte undersøgelse førte til en indstillelse af proceduren. Sagen med katodestrålerør til farvefjernsyn og nærværende undersøgelse er dog på ingen måde parallelle. I førstnævnte sag faldt forbruget drastisk, fordi det pågældende produkt blev erstattet af andre produkter. I modsætning hertil var faldet i forbruget i den nuværende undersøgelse meget begrænset (7 % som angivet i betragtning 37 og 38 i forordningen om midlertidig told). I denne forbindelse skal det også bemærkes, at udviklingen i forbruget blev yderligere behandlet i betragtning 78-80 i forordningen om midlertidig told, men den relevante samarbejdsvillige bruger kunne ikke fremlægge dokumentation til tilbagevisning af Kommissionens konklusioner. Disse påstande blev derfor afvist.
(43)
På baggrund af ovennævnte bekræftes konklusionerne i betragtning 70-92 i forordningen om midlertidig told, dvs. at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade som følge af dumpingimporten, herved.
8. UNIONENS INTERESSER
(44)
En samarbejdsvillig bruger hævdede, at Kommissionen gav vildledende oplysninger med hensyn til zeolitomkostningernes andel af de samlede omkostninger i betragtning 104 i forordningen om midlertidig told. Brugeren hævdede især, at omkostningerne til zeolit udgør mere end de 5 % af de samlede omkostninger, som angivet i nævnte betragtning. I denne forbindelse skal det bemærkes, at denne part ikke fremlagde nye data til støtte for denne påstand, mens Kommissionens konklusioner var baseret på kontrollerede oplysninger fra de samarbejdsvillige brugere. Det bemærkes, at begrebet »samlede omkostninger«, der anvendes i betragtning 104 i forordningen om midlertidig told, omfatter alle fremstillingsomkostninger plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger. Desuden er udsagnet »under 5 %« et gennemsnit, der omfatter både vaskepulver og vandafkalkningsprodukter samlet. Endelig bør det gøres klart, at zeolitomkostningerne i vandafkalkningsprodukter er større end i vaskepulver, men langt det største anvendelsesområde er i forbindelse med vaskepulver. Med hensyn til denne specifikke samarbejdsvillige bruger udgjorde vandafkalkningsprodukter faktisk en mindre del af omsætningen af downstreamprodukter, der anvender zeolit. Påstanden afvises derfor.
(45)
En samarbejdsvillig bruger anfægtede konklusionerne i betragtning 102 i forordningen om midlertidig told om, at Kina er en mulig alternativ forsyningskilde. Under hensyntagen til de fremsatte bemærkninger accepterer Kommissionen, at selv om nogle kinesiske varer er kommet ind på EU-markedet i UP, er det usandsynligt, at Kina i den nærmeste fremtid bliver en stor leverandør (jf. betragtning 41 ovenfor). I betragtning af den lave kapacitetsudnyttelsesgrad i Unionen for den pågældende vare fastholder Kommissionen sit synspunkt om, at der ikke er forsyningsproblemer med hensyn til den pågældende vare. Påstanden afvises derfor.
(46)
En samarbejdsvillig bruger hævdede, at hvis der blev pålagt told som følge af denne undersøgelse, ville omkostningerne til zeolit stige så meget, at dets pris til vaskepulver og vandafkalkningsprodukter også ville stige og derved få forbrugerpriserne til at stige. Dette argument bygger på den antagelse, at brugerne vil vælte prisstigningerne på zeolit som følge af en antidumpingtold over på forbrugerne. For det første mener Kommissionen, at producenterne i Unionen snarere ville få fordel af foranstaltningerne gennem øgede stordriftsfordele og ikke ved at hæve priserne (jf. betragtning 108 og 111) i forordningen om midlertidig told). Endelig, som angivet ovenfor, er andelen af omkostninger i forbindelse med zeolit i de samlede omkostninger til produktion af downstreamprodukter så ringe, at alle virkninger af tolden, selv om der sandsynligvis ikke vil være nogen virkninger, ikke ville sætte spørgsmålstegn ved den foreløbige konklusion om, at der ikke af grunde vedrørende Unionens interesser er nogen begrundelse mod en indførelse af foranstaltninger. Påstanden afvises derfor.
(47)
En samarbejdsvillig bruger hævdede, at man måske ville gå over til formler uden zeolit i selskabets vaskemidler, hvilket ville have negative konsekvenser for zeolitproducenterne i Unionen. EU-producenterne har fra oplysningerne, der er til rådighed for interesserede parter i filen »Open for Inspection by Interested Parties«, kendskab til, at der består en risiko for deres virksomhed. Der er dog ingen konkret dokumentation, der gør det muligt at evaluere den påståede virkning af dette hypotetiske skifte for EU-erhvervsgrenen. Påstanden afvises derfor.
(48)
Ovenstående punkter blev taget i betragtning i undersøgelsens endelige fase, men ændrer ikke dens hovedkonklusioner. Da der ikke er blevet fremsat yderligere bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 93-112 i forordningen om midlertidig told. Det konkluderes derfor, at der ikke er fremsat argumenter, der peger på, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger som et resultat af denne undersøgelse.
9. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
9.1. Skadestærskel
(49)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 114-116 i forordningen om midlertidig told.
9.2. Endelige foranstaltninger
(50)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade og EU's interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede dumping. Denne blev beregnet til 28,1 %.
(51)
I betragtning af ovenstående bør den endelige antidumpingtold for BiH være på 28,1 %.
10. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(52)
I betragtning af størrelsen af den dumpingmargen, der er konstateret, og af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told, der indføres ved denne forordning.
11. FORANSTALTNINGERNES FORM
(53)
Under undersøgelsen fremsatte den eksporterende bosniske producent Alumina d.o.o. Zvornik sammen med dens forretningsmæssigt forbundne selskab i EU, Kauno Tiekimas AB, der er beliggende i Kaunas i Litauen, et pristilsagn i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 1. Det skal bemærkes, at Fabrica glinice »Birac« for nyligt blev et holdingselskab, og at Alumina d.o.o., der er beliggende i Zvornik, forblev den eneste eksporterende producent i gruppen.
(54)
Tilsagnet blev gennemgået af Kommissionen. Det pågældende produkt er en råvare, som kun findes i én produkttype og -specifikation, og således udelukker en mulig risiko for priskompensation gennem forskellige produkttyper. Undersøgelsen viste, at al eksport til Unionen blev faktureret via det forretningsmæssigt forbundne selskab i Unionen (dvs. Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen). Dette forretningsmæssigt forbundne selskab sælger også andre produkter fremstillet af Birac-gruppen. Markedet for zeolit A i pulverform er imidlertid klart afgrænset, og de kunder, der køber zeolit A i pulverform, ville ikke ifølge deres natur købe andre produkter fremstillet af Birac-gruppen. Det blev derfor konkluderet, at risikoen for krydskompensation ved eventuelt salg af andre produkter til de samme kunder, var meget ringe.
(55)
Ved afgørelse 2011/279/EU (4) godtog Kommissionen pristilsagnet fra Alumina d.o.o. Zvornik og dets forretningsmæssigt forbundne selskab Kauno Tiekimas. Rådet anerkender, at pristilsagnet fjerner dumpingens skadelige virkning og begrænser risikoen for omgåelse i tilstrækkelig grad.
(56)
For at sætte Kommissionen og toldmyndighederne i stand til yderligere at overvåge Alumina d.o.o. Zvornik's og dets forretningsmæssigt forbundne selskabs overholdelse af pristilsagnet, skal fritagelsen for antidumpingtold, når ansøgningen om overgang til fri omsætning forelægges for de relevante toldmyndigheder, gøres afhængig af i) forelæggelsen af en tilsagnsfaktura, hvilket er en handelsfaktura, som mindst indeholder de i bilaget anførte elementer og fastlagte erklæring, ii) at importerede varer fremstilles, afsendes og faktureres enten direkte af Alumina d.o.o. Zvornik til den første uafhængige kunde i Unionen eller faktureres direkte af Kauno Tiekimas til den første ikke forretningsmæssigt forbundne kunde i Unionen, og iii) at de varer, der deklareres og forelægges toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen på tilsagnsfakturaen. Hvis ovennævnte betingelser ikke er opfyldt, påløber den relevante antidumpingtold på tidspunktet for godtagelse af deklarationen for overgang til fri omsætning.
(57)
Hvis Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 9, tilbagetrækker godtagelsen af tilsagnet som følge af misligholdelse ved henvisning til særlige transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer ugyldige, påløber der et skyldigt toldbeløb på tidspunktet for accepten af deklarationen for overgang til fri omsætning.
(58)
Importører bør være opmærksomme på, at der som en normal handelsrisiko kan påløbe et skyldigt toldbeløb på tidspunktet for accept af deklarationen for overgang til fri omsætning som beskrevet i betragtning 56 og 57, også selv om et pristilsagn fra den fabrikant, som de har købt af, direkte eller indirekte, var blevet godtaget af Kommissionen.
(59)
I henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 7, bør toldmyndighederne straks underrette Kommissionen, hvis der konstateres tegn på, at tilsagnet misligholdes.
(60)
Af de grunde, der er angivet ovenfor, kan det tilsagn, der er afgivet af Alumina d.o.o. Zvornik og Kauno Tiekimas, godtages af Kommissionen. De berørte selskaber er blevet underrettet om de vigtigste kendsgerninger, betragtninger og forpligtelser, som godtagelsen er baseret på.
(61)
I tilfælde af misligholdelse eller tilbagetrækning af tilsagnet eller i tilfælde af Kommissionens tilbagetrækning af godtagelsen af tilsagnet finder den antidumpingtold, som er blevet pålagt af Rådet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, automatisk anvendelse i medfør af grundforordningens artikel 8, stk. 9 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform, også omtalt som zeolit NaA i pulverform eller zeolit 4A i pulverform, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2842 10 00 (Taric-tillægskode 2842100030) med oprindelse i Bosnien-Hercegovina.
2. Den endelige antidumpingtold frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fastsættes til 28,1 %.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Importerede varer deklareret for frigivelse til fri omsætning, som faktureres af selskaber, fra hvilke Kommissionen har godtaget tilsagn, og hvis navne er anført i afgørelse 2011/279/EU, fritages for den antidumpingtold, der er pålagt ved artikel 1, under forudsætning af, at:
a)
de fremstilles, afsendes og faktureres enten direkte af Alumina d.o.o., Zvornik, Bosnien-Hercegovina, til den første uafhængige kunde i Unionen, eller faktureres direkte af selskabet Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen, til den første uafhængige kunde i Unionen,
b)
de ledsages af en tilsagnsfaktura, som er en handelsfaktura, som mindst indeholder de elementer og den erklæring, der er fastlagt i bilaget til denne forordning, og
c)
de varer, der deklareres og forelægges toldmyndighederne, svarer nøjagtigt til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.
2. En skyldig told påløber på det tidspunkt, hvor deklarationen for overgang til fri omsætning accepteres:
-
hver gang det med hensyn til de importerede varer som beskrevet i stk. 1 konstateres, at en eller flere af de i nævnte stykke anførte forudsætninger ikke er opfyldt, eller
-
hvis Kommissionen tilbagetrækker godtagelsen af tilsagnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 9, ved en forordning eller afgørelse, som henviser til særlige transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer for ugyldige.
Artikel 3
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 1036/2010 på importen af zeolit A i pulverform, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2842 10 00 (Taric-tillægskode 2842100030), med oprindelse i Bosnien-Hercegovina, opkræves endeligt.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 2011.
32011R0464
L 125/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 464/2011
od 11. svibnja 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz zeolita A u prahu podrijetlom iz Bosne i Hercegovine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. PRIVREMENE MJERE
(1)
Komisija je Uredbom (EU) br. 1036/2010 (2) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz zeolita A u prahu podrijetlom iz Bosne i Hercegovine („BiH”).
(2)
Postupak je pokrenut kao rezultat pritužbe koju su 4. siječnja 2010. uložili Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o. o. i Zeolite Mira Srl Unipersonale („podnositelji pritužbe”), koji predstavljaju veći udio, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje zeolita A u prahu u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što je smatrano dovoljnim kako bi se opravdalo otvaranje postupka.
2. DALJNJI POSTUPAK
(3)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile omogućena je rasprava.
(4)
Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.
(5)
Ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2005. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
(6)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo predložiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz zeolita A u prahu podrijetlom iz BiH-a i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom. Nakon te objave također im je dano razdoblje za podnošenje prigovora.
(7)
Usmeni i pisani komentari zainteresiranih stranaka razmatrani su i, prema potrebi, uzeti u obzir.
3. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(8)
U nedostatku bilo kakvih komentara o ovim pitanjima, potvrđuju se uvodne izjave 12. do 15. Privremene uredbe.
(9)
S obzirom na gore navedeno, konačno se zaključuje da su sve vrste zeolita A u prahu kako je gore definirano istovjetne u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
4. ODABIR UZORAKA
(10)
Grupacija bosanskih proizvođača izvoznika („Birac”) ponovila je svoju tvrdnju danu u privremenoj fazi ispitnog postupka da je proizvođača iz Unije koji nije uključen u uzorak (Silkem d.o. o. ili „Silkem”) trebalo u potpunosti uključiti u odgovor na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku (MAL Magyar Aluminium ili „MAL”), jer su ta dva trgovačka društva povezana. Tvrdila je da bi prihvaćanje tog propusta predstavljalo diskriminaciju između proizvođača iz Unije i izvoznika, jer u slučajevima kada povezani proizvođači izvoznici imaju poslovni nastan u zemljama koje podliježu antidampinškom ispitnom postupku, svi su obvezni dostaviti odgovore na upitnike. Nadalje, Birac je tvrdio da i MAL i Silkem treba proglasiti društvima koja ne surađuju.
(11)
Te se tvrdnje ne mogu prihvatiti. Zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 19. Privremene uredbe, i MAL i Silkem su u potpunosti surađivali u ispitnom postupku. Podsjeća se da je Silkem dostavio podatke kao odgovor na obraza za odabir uzoraka te je Silkem uzet u obzir u pokazateljima makropodataka. Međutim, trgovačko društvo nije bilo uključeno u popis trgovačkih društava u uzorku zbog male veličine. Stoga Silkem nije trebao dostaviti takozvane mikro podatke te oni a fortiori nisu provjereni. Štoviše, s obzirom da je njegova prodaja dotičnog proizvoda relativno mala u odnosu na prodaju društva MAL, nema naznake da bi uključivanje podataka društva Silkem u podatke društva MAL napravilo nekakvu razliku.
(12)
Nadalje, optužba o diskriminaciji proizvođača izvoznika i proizvođača iz Unije očito je neutemeljena, jer je situacija drukčija. S jedne strane, ispitni postupak o postojanju dampinga je postupak koji se uobičajeno provodi na razini trgovačkog društva za koje službe Komisije trebaju izračunati dampinšku maržu specifičnu za pojedino trgovačko društvo. Nadalje, grupaciju proizvođača izvoznika treba promatrati u cijelosti, jer inače postoji rizik da bi se izvoz odvijao preko kanala dijela grupacije s najnižom razinom pristojbe. S druge strane, cilj ispitnog postupka u vezi štete je ispitati je li industrija Unije kao cjelina pretrpjela materijalnu štetu. U ovom slučaju smatralo se da proizvođači iz Unije u uzorku tijekom ovog ispitnog postupka predstavljaju cjelokupnu proizvodnju Unije u pogledu određenih pokazatelja štete (mikropokazatelji). Ova tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(13)
Birac je, također, tvrdio da je bosansko trgovačko društvo za rudarstvo, povezano s društvom MAL, koje opskrbljuje tog konkretnog proizvođača iz Unije sirovinom (tj. boksitom), također, trebalo surađivati u ispitnom postupku. U tom se pogledu napominje da je to trgovačko društvo za rudarstvo bilo navedenom u odgovoru društva MAL na upitnik. Osim toga, svi troškovi povezani s nabavom boksita, i njegovim pretvaranjem u aluminijev trihidrat, u potpunosti su prijavljeni u troškovima proizvodnje društva MAL. Stoga je grupacija MAL u potpunosti postupala u skladu sa zahtjevima o izvješćivanju koje su odredile službe Komisije. Ova tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(14)
U nedostatku bilo kakvih drugih komentara o ovim pitanjima, konačno se potvrđuju uvodne izjave 16. do 20. Privremene uredbe.
5. DAMPING
5.1. Uobičajena vrijednost
(15)
Podsjeća se da je u nedostatku reprezentativne domaće prodaje, uobičajena vrijednost izračunata u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(16)
Kako bi se izračunala uobičajena vrijednost prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe, nastali prodajni, opći i administrativni troškovi (POA) i ponderirana prosječna dobit koju su dotični proizvođači izvoznici koji surađuju ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, dodani su vlastitim prosječnim troškovima proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. S obzirom da nije bilo zasebnih vrsta dotičnog proizvoda ili istovjetnog proizvoda, korištena je ponderirana prosječna dobit. Kada je bilo potrebno, troškovi proizvodnje i POA prilagođeni su prije nego što su se koristili za test uobičajenog tijeka trgovine i za izračun uobičajenih vrijednosti.
(17)
Nastavno na privremenu objavu, Birac je dostavio komentare u pogledu utvrđivanja profitne marže korištene za izračunavanje uobičajene vrijednosti. Prema društvu Birac, primijenjena metodologija u suprotnosti je s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe, jer je u ovom specifičnom slučaju rezultat korištenja profitne marže nereprezentativne domaće prodaje za izračun uobičajene vrijednosti potpuno jednak kao da su korištene cijene nereprezentativne domaće prodaje. Tvrdilo je da takav neusklađen pristup nije mogao biti rezultat kombiniranog čitanja članka 2. stavka 3. i članka 2. stavka 6. Osnovne uredbe. Također je smatralo da je korištena profitna marža nerazumna i nerazmjerna, posebno u usporedbi s ciljnom dobiti korištenom za izračun smanjenja cijena.
(18)
Nadalje, Birac je tvrdio da ne treba smatrati kako je domaća prodaja, zbog njezine prirode, izvršena u uobičajenom tijeku trgovine i, stoga, se ne treba koristiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.
(19)
U pogledu prve tvrdnje, napominje se da je primijenjena metoda u skladu s odredbama osnovne Uredbe i sudske prakse proizašle iz odluka WTO-a, u skladu s kojom se kod izračuna uobičajene vrijednosti treba koristiti dobit od domaće prodaje iz uobičajenog tijeka trgovine, čak i ako ta prodaja nije bila reprezentativna. U ovom se specifičnom slučaju napominje da je sva domaća prodaja bila profitabilna te je zato izračun uobičajene vrijednosti dao isti rezultat kao da se uobičajena vrijednost temeljila na domaćim prodajnim cijenama. Najprije treba napomenuti su se podaci o dobiti i troškovima POA temeljili na vlastitoj domaćoj prodaji trgovačkog društva za koju se smatra da je ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine. Nadalje se napominje da se „razumnost” ne može mjeriti u odnosi na ciljnu dobit korištenu za izračun sniženja cijena, jer ta dobit odražava stanje na tržištu EU-a u izostanku dampinškog uvoza te, stoga, ne može predstavljati valjano mjerilo za utvrđivanje dobiti koju treba koristiti u kontekstu izračuna uobičajene vrijednosti. Stoga se ova tvrdnja treba odbaciti.
(20)
U pogledu tvrdnje da ne treba smatrati kako je domaća prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, ispitni postupak je utvrdio da podaci i dokazi koje je dostavio Birac predstavljaju pouzdani temelj za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Stoga se ova tvrdnja nije smatrala opravdanom i morala je biti odbačena.
(21)
U nedostatku bilo kakvih ostalih komentara o utvrđivanju uobičajene vrijednosti, potvrđuje se metoda opisana u uvodnim izjavama od 21. do 26. privremene Uredbe.
5.2. Izvozna cijena
(22)
U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu izvozne cijene, potvrđuju se uvodne izjave 27. i 28. Privremene uredbe.
5.3. Usporedba
(23)
U nedostatku bilo kakvih komentara o usporedbi uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, potvrđuje se uvodna izjava 29. Privremene uredbe.
5.4. Dampinška marža
(24)
U nedostatku bilo kakvih drugih komentara o utvrđivanju dampinške marže, koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuju se uvodne izjave od 30. do 32. Privremene uredbe.
6. ŠTETA
(25)
Komentari na nalaze o šteti primljeni su od određenih proizvođača iz Unije, dva korisnika iz EU-a i jedinog bosanskog proizvođača izvoznika.
(26)
Argumenti koji se odnose na komentare na koje je već u potpunosti odgovoreno u privremenoj Uredbi ne ponavljaju se u ovoj Uredbi.
6.1. Opće napomene
(27)
Pojašnjava se da u uvodnim izjavama 45. i 68. Privremene uredbe pojam „industrija Unije” u ovom ispitnom postupku obuhvaća sve proizvođače iz Unije. Osim toga, čimbenici štete prema kojima je donesen nalaz o šteti, u pravilu se temelje na podacima koji se odnose na industriju Unije. Kada se koriste podaci koji se odnose na industriju Unije, u odjeljku 5.4. Privremene uredbe navode se kao „makropodaci”. Međutim, kada podaci nisu raspoloživi za cijelu industriju Unije, korišteni su podaci reprezentativnog uzorka proizvođačâ iz Unije. Nikakvi komentari nisu primljeni o tim pitanjima i, stoga, se privremeni nalazi konačno potvrđuju.
(28)
Međutim, tvrdnja iz uvodne izjave 34. Privremene uredbe bila je pogrešna. Ta uvodna izjava trebala je glasiti: „Svi proizvođači iz Unije predstavljaju industriju Zajednice u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao ‚industrija Unije’”.
(29)
U nedostatku bilo kojih drugih komentara, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama od 52. do 56. Privremene uredbe.
6.2. Potrošnja Unije
(30)
U nedostatku bilo kojih drugih komentara, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama od 35. do 38. Privremene uredbe.
6.3. Uvoz iz dotične zemlje
(31)
U nedostatku bilo kojih drugih komentara, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama od 39. do 43. Privremene uredbe.
6.4. Stanje industrije Unije
6.4.1. Pokazatelji štete
(32)
Na lokaciji jednog od proizvođača iz Unije, društva MAL, dogodila se industrijska nesreća u listopadu 2010. Međutim, brojke koje je dostavilo to trgovačko društvo pokazuju da isporuka dotično proizvoda popravila do siječnja 2011. Stoga je bilo jasno da ta nesreća ne prouzročila ozbiljne probleme u pogledu opskrbe na tržištu EU-a.
(33)
Birac je tvrdio da je s obzirom da je gore navedeno bosansko trgovačko društvo za rudarstvo povezano s društvom MAL tijekom RIP-a ostvarilo dobit, Komisija trebala prilagoditi troškove proizvodnje i dobit društva MAL prilikom izračuna ekonomskih pokazatelja, jer se dobit društva MAL navodno smanjila kao rezultat visoke dobiti koju je ostvarilo njegovo povezano trgovačko društvo za rudarstvo u BiH-u.
(34)
U pogledu gornje tvrdnje se napominje da je nabava boksita od povezanog trgovačkog društva izvršena na ravnopravnoj osnovi. Ovo pitanje obuhvaćeno je tijekom provjere na licu mjesta. S obzirom da je MAL nabavljao boksit i od povezanih i od nepovezanih trgovačkih društava tijekom RIP-a po otprilike jednakim prosječnim cijenama, Komisija je utvrdila da je boksit nabavljen na ravnopravnoj osnovi i, stoga, nikakve prilagodbe nisu bile potrebne za određivanje kretanja profitabilnosti društva MAL koje je korišteno u izračunu kretanja prikazanog u uvodnoj izjavi 52. Privremene uredbe. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(35)
Birac je, također, tvrdio da je, s obzirom da je dobio određene sirovine izravno iz svoje proizvodnje aluminijevog oksida, imao značajnu kompetitivnu prednost pred većinom proizvođača iz Unije te se to, stoga, treba odražavati u maržama štete. Taj argument ne može se prihvatiti. Ako trgovačko društvo ima kompetitivnu prednost, to u uobičajenim uvjetima treba utjecati na ukupan izračun dampinga u pogledu nižih troškova i, stoga, niže uobičajene vrijednosti. Ova vrsta kompetitivne prednosti konceptualno nema ništa s maržom štete. Potonja ispituje bi li razina pristojbe niža od dampinške marže bila dostatna za uklanjanje štete. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(36)
Korisnici iz Unije su tvrdili da je u Komisijinoj privremenoj ocjeni zanemaren pozitivan razvoj određenih čimbenika štete (profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja), navodeći da treba analizirati sve čimbenike. Međutim, u ocjeni štete ti su pozitivni čimbenici u potpunosti analizirani. Uzeti su u obzir, ali nisu se smatrali odlučujućima u ovom slučaju zbog razloga određenog u uvodnim izjavama od 52. do 60. Privremene uredbe. Ta tvrdnja je stoga odbačena.
(37)
U nedostatku bilo kojih drugih komentara, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama od 44. do 64. Privremene uredbe.
6.5. Zaključak o šteti
(38)
U skladu s tim i u nedostatku bilo kakvih drugih komentara u tom pogledu, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava od 65. do 69. Privremene uredbe.
7. UZROČNOST
(39)
Jedan korisnik koji surađuje je tvrdio da je analiza uzročnosti pogrešna, jer je Komisija navela da je privremeno poboljšanje zabilježeno kod određenih čimbenika štete za RIP (2009.). Taj korisnik nije se slagao s ocjenom Komisije da je veća profitabilnost 2009. u odnosu na 2008. bila rezultat kratkotrajnih privremenih razvoja događaja koji se neće ponoviti 2010.
(40)
S obzirom na gore navedeni podnesak, napominje se da su argumenti ove stranke samo tvrdnje i da nisu potkrijepljeni nikakvim novim dokazima. Nasuprot tome, stav Komisije potkrijepljen je podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije tijekom ispitnog postupka i u privremenoj i u konačnoj fazi. Podaci koji su dostavljeni prije posjeta radi provjere, također, su provjereni na licu mjesta. Opadanje profitnih marža nakon RIP-a koje je predvidjela Komisija potvrđeno je i podacima za cijelu 2010. koje su dostavila dva proizvođača iz Unije. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(41)
Birac je osporavao privremeni nalaz o učinku uvoza iz trećih zemalja. Međutim, prema analizi Komisije iz privremene Uredbe (uvodna izjava 77.) Birac je bio jedini veliki izvoznik na tržište EU-a. Praktično nije bilo uvoza iz ostalih izvora. Birac nije dostavio nikakve nove dokaze u tom pogledu i njegova se tvrdnja, stoga, odbacuje.
(42)
Jedan korisnik koji surađuje osporavao je analizu iz privremene Uredbe u pogledu pada potrošnje te je naveo antidampinški ispitni postupak o katodnim cijevima za televizore u boji kao presedan i pogledu smanjenja potražnje (3). Tvrdilo se da je u tom ispitnom postupku smanjenje potražnje dovelo do dovršetka postupka. Međutim, nema poveznice između slučaja vezanog uz katodne cijevi za televizore u boji i trenutačnog ispitnog postupka. U prethodnom je potrošnja jako pala, jer su dotični proizvod zamijenili ostali proizvodi. Nasuprot tome, pad potrošnje u trenutačnom ispitnom postupku je vrlo blag (7 % - kako je navedeno u uvodnim izjavama 37. i 38. Privremene uredbe). U tom se pogledu, također, napominje da je razvoj potrošnje dodatno razrađen u uvodnim izjavama od 78. do 80. Privremene uredbe, no dotični korisnik koji surađuje nije mogao dostaviti nikakve dokaze koji bi odbacili nalaze Komisije. Stoga se te tvrdnje odbacuju.
(43)
U svijetlu gore navedenog, potvrđuje se nalazi određeni u uvodnim izjavama od 70. do 92. Privremene uredbe, tj. da je dampinški uvoz uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije.
8. INTERES UNIJE
(44)
Jedan korisnik koji surađuje je tvrdio da je Komisija dostavila obmanjujuće podatke u pogledu važnosti troškova zeolita u njegovim ukupnim troškovima u uvodnoj izjavi 104. Privremene uredbe. Posebno je tvrdio da su troškovi zeolita veći od 5 % ukupnih troškova kako je navedeno u toj uvodnoj izjavi. U tom pogledu se napominje da ta stranka nije dostavila nikakve nove podatke u potporu svojoj tvrdnji, dok su se nalazi Komisije temeljili na provjerenim podacima korisnika koji surađuju. Napominje se da pojam „ukupni troškovi” korišten u uvodnoj izjavi 104. Privremene uredbe uključuje sve troškove proizvodnje uvećane za troškove POA. Osim toga, tvrdnja o „manje od 5 %” je prosjek koji obuhvaća kombinaciju i deterdženta za pranje i proizvoda za omekšavanje vode. Konačno, treba razjasniti da su troškovi zeolita u omekšivaču vode veći od troškove deterdženta za pranje, no daleko najveći dio upotrebe odnosi se na deterdžent za pranje. Naime, u pogledu tog konkretnog korisnika koji surađuje, omekšivači vode činili su mali dio prometa njegovih proizvoda na kraju proizvodnog lanca za koje je korišten zeolit. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(45)
Jedan korisnik koji surađuje osporavao je nalaz iz uvodne izjave 102. privremene Uredbe da je Kina mogući alternativni izvor opskrbe. Uzimajući u obzir komentare, Komisija prihvaća da, iako je neka kineska roba ušla na tržište EU-a tijekom RIP-a, nije vjerojatno da će Kina u bližoj budućnosti postati veliki opskrbljivač (vidjeti gornju uvodnu izjavu 41.). Međutim, s obzirom na stope iskorištenosti kapaciteta u Uniji za dotični proizvod, Komisija zadržava svoj stav da u pogledu dotičnog proizvoda nema problema s opskrbom. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(46)
Jedan korisnik koji surađuje je tvrdio da, kad bi se pristojbe uvele kao rezultat ovog ispitnog postupka, troškovi zeolita bi se povećali do tolike mjere da bi se i njegove cijene za deterdžent za pranje i proizvode za omekšavanje vode, također, povećale te bi tako povećale potrošačke cijene. Taj argument se temelji na pretpostavci da će korisnici prenijeti povećanje cijena zeolita kao rezultat antidampinške pristojbe. Prvo, Komisija smatra da bi proizvođači iz Unije prije imali koristi od mjera povećanjem ekonomije razmjera, nego povećanjem cijena (vidjeti uvodne izjave od 108. i 111. Privremene uredbe). Konačno, kako je gore navedeno, udio troškova povezanih sa zeolitom u ukupnim troškovima proizvodnje proizvodâ na kraju proizvodnog lance je tako mali tako da bilo kakva posljedica pristojbe, iako nije vjerojatna, ne bi dovela u pitanje privremeni zaključak da ne postoji prevladavajući interes Unije protiv uvođenja mjera. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(47)
Jedan korisnik koji surađuje je tvrdio da bi se mogao prebaciti na formule bez zeolita u svojim deterdžentima za pranje što bi negativno utjecalo na proizvođače zeolita u Uniji. Proizvođači iz Unije su putem informacije u spisu „Otvoriti za pregled zainteresiranim strankama” da taj rizik za njihovo poslovanje postoji. Međutim, ne postoji nikakav konkretni dokaz kako bi se procijenio navodni učinak ove moguće promjene na industriju Unije. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(48)
Gore navedene točke uzete su u obzir u konačnoj fazi ispitnog postupka, ali nisu promijenile njegove glavne zaključke. U nedostatku bilo kakvih ostalih komentara, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama od 93. do 112. Privremene uredbe. Stoga se zaključuje da nisu dostavljeni nikakvi argumenti koji bi ukazali na to da uvođenje mjera kao rezultat ovog ispitnog postupka nije u interesu Unije.
9. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
9.1. Razina uklanjanja štete
(49)
U nedostatku bilo kojih drugih komentara, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama od 114. do 116. Privremene uredbe.
9.2. Konačne mjere
(50)
S obzirom na donesene zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, treba uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na razini najniže utvrđene dampinške marže i marže štete, u skladu s pravilom niže pristojbe. U ovom slučaju, stopu pristojbe treba na odgovarajući način odrediti na razini utvrđenog dampinga. Izračunana je stopa od 28,1 %.
(51)
Na temelju gore navedenog, stopa konačne antidampinške pristojbe za BiH je 28,1 %.
10. KONAČNA NAPLATA PRIVREMENE PRISTOJBE
(52)
U pogledu visine utvrđene dampinške marže i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom uvedenom Privremenom uredbom u visini konačne pristojbe uvedene ovom Uredbom.
11. OBLIK MJERA
(53)
Tijekom ispitnog postupka bosanski proizvođač izvoznik Alumina d.o.o. Zvornik, zajedno sa svojim povezanim trgovačkim društvom u Uniji, Kauno Tiekimas AB, s poslovnim nastanom u Kaunasu, Litva, ponudio je preuzimanje obveze u vezi cijene u skladu s člankom 8. stavkom 1. Osnovne uredbe. Napominje se da je nedavno Fabrica Glinice „Birac” postala holding društvo te je Alumina d.o.o., s poslovnim nastanom u Zvorniku, ostao jedini proizvođač izvoznik iz skupine.
(54)
Komisija je ispitala ponudu. Dotični proizvod je potrošni proizvod koji postoji samo kao jedna vrsta i specifikacija proizvoda, što isključuje mogući rizik od kompenzacije cijena putem različitih vrsta proizvoda. Ispitni postupak je pokazao da je sav izvoz u Uniju fakturiran preko povezanog trgovačkog društva u Uniji (tj. društva Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva). To povezano trgovačko društvo prodaje i ostale proizvode koje proizvodi grupacija Birac. Međutim, tržište zeolita A u prahu je dobro definirano i kupci koji kupuju zeolit A u prahu ne bi, po svojoj prirodi, kupili ostale proizvode koje proizvodi grupacija Birac. Stoga je zaključeno da je rizik od unakrsne kompenzacije putem moguće prodaje ostalih proizvoda istim klijentima vrlo nizak.
(55)
Komisija je Odlukom 2011/279/EU (4) prihvatila ponudu za preuzimanje obveze društva Alumina d.o.o. Zvornik i njegovog povezanog društva Kauno Tiekimas. Vijeće potvrđuje da ponuda za preuzimanje obveze u vezi cijene uklanja štetni učinak dampinga i ograničava u dostatnoj mjeri rizik od izbjegavanja mjera.
(56)
Kako bi se Komisiji i carinskim tijelima omogućilo učinkovito daljnje praćenje usklađenosti društva Alumina d.o.o. Zvornik i njegovog povezanog društva s preuzetom obvezom, kada se odgovarajućim carinskim tijelima predoči zahtjev za puštanje u slobodan promet, izuzeće od antidampinške pristojbe uvjetuje se i. predočenjem računa na temelju preuzete obveze, odnosno računa koji sadrži najmanje tri navedena elementa i izjave propisane Prilogom; ii. činjenicom da uvezenu robu proizvodi, otprema i fakturira ili izravno Alumina d.o.o. Zvornik prvom nezavisnom kupcu u Uniji ili izravno fakturira Kauno Tiekimas prvom nepovezanom kupcu u Uniji i iii. činjenicom da roba koja je prijavljena i predočena carini točno odgovara opisu na računu na temelju preuzete obveze. Kada gore navedeni uvjeti nisu ispunjeni, odgovarajuća antidampinška pristojba primjenjuje se u trenutku prihvaćanja izjave za puštanje u slobodni promet.
(57)
Prema članku 8. stavku 9. Osnovne uredbe, kad god Komisija povuče svoje prihvaćanje preuzete obveze nakon povrede upućivanjem na konkretne poslove te izjavi da su odgovarajući računi na temelju obveze nevaljani, carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja izjave o puštanju tih poslova u slobodni promet.
(58)
Uvoznike treba obavijestiti da carinski dug može nastati, kao uobičajeni rizik trgovine, u trenutku prihvaćanja izjave za puštanje u slobodni promet kako je opisano u uvodnim izjavama 56. i 57., čak i ako je Komisija prihvatila obvezu proizvođača od kojeg su oni izravno ili neizravno kupovali.
(59)
Prema članku 14. stavku 7. Osnovne uredbe, carinska tijela trebaju odmah obavijestiti Komisiju kad god se utvrde naznake kršenja obveze.
(60)
Zbog gore navedenih razloga preuzimanje obveze koje su ponudila društva Alumina d.o.o. Zvornik i Kauno Tiekimas Komisija smatra prihvatljivim. Dotična trgovačka društva obaviještena su o bitnim činjenicama, razmatranjima i obvezama na kojima se temeljilo prihvaćanje.
(61)
U slučaju povrede ili povlačenja obveza, ili u slučaju da Komisija povuče prihvaćanje obveza, antidampinška pristojba koju je uvelo Vijeće, u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, automatski se primjenjuje u skladu s člankom 8. stavkom 9. te Uredbe,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz zeolita A u prahu, također poznat kao zeolit NaA ili zeolit 4A u prahu, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 2842 10 00 (oznaka TARIC 2842100030) i podrijetlom iz Bosne i Hercegovine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. iznosi 28,1 %.
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Uvoz prijavljen za puštanje u slobodni promet za koji su račune izdala trgovačka društva od kojih je Komisija prihvatila preuzimanje obveza i čiji su nazivi navedeni u Odluci 2011/279/EU izuzet je od antidampinške pristojbe uvedene člankom 1., pod uvjetom:
(a)
da ga proizvodi, otprema i izravno fakturira Alumina d.o.o., Zvornik, Bosna i Hercegovina prvom nezavisnom kupcu u Uniji ili izravno fakturira Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva prvom nezavisnom kupcu u Uniji;
(b)
da je takav uvoz popraćen računom na temelju obveze, odnosno računom koji sadrži najmanje elemente te izjavu propisane u Prilogu ovoj Uredbi; i
(c)
da roba prijavljena i predočena carinskim tijelima točno odgovara opisu na računu na temelju obveze.
2. Carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja izjave za puštanje u slobodni promet:
-
kad god se utvrdi, u pogledu uvoza opisanog u stavku 1., da jedan ili više uvjeta navedenih u tom stavku nije ispunjeno, ili
-
kad Komisija prema članku 8. stavku 9. Osnovne uredbe povuče svoje prihvaćanje preuzete obveze uredbom ili odlukom koja se odnosi na konkretne poslove i izjavi da su odgovarajući računi na temelju obveze nevaljani.
Članak 3.
Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama prema Uredbi (EU) br. 1036/2010 na uvoz zeolita A u prahu, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 2842 10 00 (oznaka TARIC 2842100030), podrijetlom iz Bosne i Hercegovine.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. svibnja 2011.