KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 642/2010
af 20. juli 2010
om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår importtold for korn
(kodifikation)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 143, sammenholdt med artikel 4 og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/96 af 28. juni 1996, om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår importtold for korn (2) er blevet ændret væsentligt (3). Forordningen bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres.
(2)
Ifølge artikel 135 i forordning (EF) nr. 1234/2007 anvendes toldsatserne i den fælles toldtarif ved import af de i artikel 1 i nævnte forordning omhandlede produkter. For de i artikel 136, stk. 1, i nævnte forordning omhandlede produkter er importtolden dog lig med den interventionspris, der gælder for disse produkter på importtidspunktet, forhøjet med 55 % og med fradrag af cif-importprisen for den pågældende sending.
(3)
Med henblik på klassificering af de importerede produkter opdeles de i artikel 136, stk. 1 i forordning (EF) nr. 1234/2007 omhandlede produkter i visse tilfælde i flere standardkvaliteter. Derfor skal der på grundlag af objektive klassifikationskriterier ske en fastsættelse af de standardkvaliteter, der skal anvendes, og ligeledes af de tolerancegrænser, der kan gøre det muligt at klassificere de produkter, der skal indføres, i den mest passende kvalitet. Blandt mulige, objektive kriterier for en kvalifikativ klassifikation af blød hvede er de mest almindeligt anvendte kriterier inden for handel proteinindhold, rumvægt og indhold af andre urenheder (Schwarzbesatz), som lettest kan kontrolleres. For hård hvede er kriterierne rumvægt, indhold af andre urenheder (Schwarzbesatz) og indhold af glasset korn. De indførte varer bliver herefter analyseret for at fastslå disse parametre for hvert enkelt indført parti. Når Unionen har indført en officiel anerkendelsesprocedure for kvalitetsattester, der attesteres og udstedes af en myndighed i varens oprindelsesland, er det tilstrækkeligt at gennemføre disse analyser som kontrol for et tilstrækkeligt repræsentativt antal indførte partier.
(4)
Ifølge artikel 136, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der med henblik på beregning af importtolden periodisk udarbejdes repræsentative cif-importpriser for de i stykke 1 omhandlede produkter. Med henblik på at fastslå disse priser bør prisnoteringerne for de forskellige kvaliteter af hvede og prisnoteringerne for de andre kornarter specificeres. Disse noteringer bør derfor defineres.
(5)
For at skabe klarhed og gennemsigtighed udgør noteringen for de forskellige hvedetyper og for de andre kornarter på råvarebørserne i USA et objektivt grundlag for udarbejdelsen af de repræsentative cif-importpriser. Tillæg af den handelspræmie, der på USA's marked ydes for hver af de forskellige kornkvaliteter, gør det muligt at omregne hver kornarts børsnotering til en fob-pris ved udførsel fra USA. Ved tillæg af fragtprisen for søtransport mellem Den Mexicanske Golf eller De Store Søer og en EU-havn kan disse fob-priser omregnes til repræsentative cif-importpriser. På baggrund af omfanget af fragt og handel i Rotterdams havn udgør denne havn den EU-destination, for hvilken fragtnoteringerne er de offentligt mest kendte, mest gennemsigtige og mest tilgængelige. Derfor er Rotterdams havn destinationshavnen for Unionen.
(6)
Af ovennævnte årsag og for at skabe gennemsigtighed udarbejdes de repræsentative cif-importpriser, som omhandlet i artikel 136, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007 på grundlag af den pågældende kornarts notering på råvarebørsen ved tillæg af den handelspræmie, der ydes for denne kornart, og fragtprisen for søtransport mellem Den Mexicanske Golf eller De Store Søer og Rotterdams havn. For at tage hensyn til forskelle i fragtomkostninger, som afhænger af destinationshavnen, er det berettiget med faste justeringer af importtolden for Unionens havne ved Middelhavet og ved Sortehavet, på Atlanterhavskysten af Den Iberiske Halvø, i Det Forenede Kongerige og Irland, i de nordiske lande, de baltiske lande og Polen. For at følge udviklingen i de således udarbejdede repræsentative cif-importpriser bør der dagligt ske en overvågning af de elementer, der indgår i denne prisberegning. For sorghum og rug giver den for byg beregnede repræsentative cif-importpris mulighed for at foretage et overslag over markedssituationen, og derfor anvendes den repræsentative cif-importpris for byg ligeledes for disse to kornarter.
(7)
Med henblik på fastsættelse af importtolden for de i artikel 136 i forordning (EF) nr. 1234/2007 omhandlede kornarter vil der, med en periode på ti arbejdsdage til at fastslå de repræsentative cif-importpriser for de enkelte kornarter, blive taget hensyn til markedstendenserne, uden at der skabes usikkerhed. På dette grundlag udarbejdes importtolden for disse produkter den 15. og den sidste arbejdsdag i hver måned under hensyn til den gennemsnitlige, repræsentative cif-importpris, der er fastslået i den pågældende periode. Den således beregnede importtold kan anvendes i en periode på to uger uden væsentlig indvirkning på importprisen inkl. told. Hvis der for et givet produkt ikke findes nogen børsnotering i de repræsentative cif-importprisers beregningsperiode, eller hvis de repræsentative cif-importpriser som følge af pludselige ændringer i de elementer, der indgår i beregningen af importtolden, ændrer sig markant i beregningsperioden, må der træffes foranstaltninger til at sikre, at cif-importpriserne for de pågældende produkter forbliver repræsentative. I tilfælde af store udsving i børsnoteringen, i de til noteringen knyttede handelspræmier, i søtransportomkostningerne eller i den omregningskurs, der anvendes til beregning af den repræsentative cif-importpris for det pågældende produkt, bør denne pris igen gøres repræsentativ ved at justere den med et beløb svarende til udsvinget i forhold til den gældende fastsættelse for at tage hensyn til de indtrufne ændringer. Selv om der foretages en sådan justering, ændres perioden for den næste fastsættelse dog ikke.
(8)
Ved indførsel af glasset majs omfatter den til beregningen af den repræsentative cif-importpris anvendte børsnotering ikke eventuelle pristillæg for produktet i forhold til de normale markedsvilkår, der skyldes enten varens særlige kvalitet, eller også at prisen på det produkt, der skal indføres, omfatter en kvalitetspræmie i forhold til det pågældende produkts normale pris. For at tage hensyn til disse kvalitetspræmier på prisen eller noteringen bør importøren have tilbagebetalt en fast del af den importtold, der blev erlagt ved importen af den pågældende vare, når han kan vise, at han har anvendt det indførte produkt til fremstilling af produkter af høj kvalitet, som berettiger til en sådan præmie.
(9)
For at sikre, at importørerne overholder denne forordnings bestemmelser, bør der indføres en ordning med en yderligere sikkerhed ud over den, der gælder for licenserne.
(10)
De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Toldsatserne i den fælles toldtarif, jf. artikel 135 og 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007, anvendes på det tidspunkt, der er fastsat ved artikel 67 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (4).
Artikel 2
1. Den i artikel 136 stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 omhandlede importtold for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 og 1007 00 90 undtagen hybridmajs til udsæd, beregnes dagligt, men fastsættes af Kommissionen den 15. og den sidste arbejdsdag i hver måned med virkning fra henholdsvis den 16. i måneden og den 1. i den følgende måned. Er den 15. ikke en arbejdsdag for Kommissionen, fastsættes tolden den sidste arbejdsdag inden den 15. i den pågældende måned.
Hvis det beregnede gennemsnit for importtolden i den således fastsatte anvendelsesperiode afviger fra den fastsatte toldsats med 5 EUR/t eller derover, foretages en tilsvarende justering.
2. Den pris, der skal anvendes ved beregningen af importtolden, er den daglige repræsentative cif-importpris fastlagt efter metoden i artikel 5. Ved hver fastsættelse er den pågældende importtold lig med gennemsnittet af den importtold, der er beregnet de ti foregående arbejdsdage. Ved fastsættelse og justering tager Kommissionen ikke hensyn til daglig importtold, der er anvendt ved den foregående fastsættelse.
Den interventionspris, der anvendes ved beregningen af tolden, er den, der gælder for den måned, i hvilken importtolden finder anvendelse.
3. Importtolden fastsat efter bestemmelserne i denne forordning anvendes, indtil en ny fastsættelse træder i kraft.
Ved hver fastsættelse eller justering offentliggør Kommissionen i Den Europæiske Unions Tidende importtolden og de elementer, der ligger til grund for beregningen heraf.
4. Når lossehavnen i Unionen findes:
a)
ved Middelhavet (på den anden side af Gibraltar-strædet) eller Sortehavet nedsætter Kommissionen importtolden med 3 EUR/t, hvis varen ankommer over Atlanterhavet eller via Suez-kanalen
b)
på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst, i Det Forenede Kongerige, i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland eller Sverige nedsætter Kommissionen importtolden med 2 EUR/t, hvis varen ankommer over Atlanterhavet.
Toldmyndigheden i lossehavnen udsteder en attest for mængden af hvert losset produkt efter modellen i bilag I. Den i første afsnit omhandlede toldnedsættelse indrømmes kun, hvis attesten følger varen indtil det tidspunkt, hvor importtoldformaliteterne afsluttes.
Artikel 3
1. Importtolden nedsættes med 24 EUR/t for glasset majs, der opfylder de specifikationer, der er fastsat i bilag II.
2. Opnåelsen af den i stk. 1 omhandlede nedsættelse er betinget af, at den glassede majs inden for en periode på seks måneder fra datoen for overgangen til fri omsætning forarbejdes til et produkt henhørende under KN-kode 1904 10 10, 1103 13 eller 1104 23.
3. Bestemmelserne om det endelige anvendelsesformål i artikel 82 i forordning (EØF) nr. 2913/92 og artikel 291-300 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (5) finder anvendelse.
4. Uanset artikel 293, stk. 1, litra e), i forordning (EØF) nr. 2454/93 stiller importøren over for myndighederne yderligere en sikkerhed på 24 EUR/t for glasset majs, undtagen hvis en importlicens er vedlagt overensstemmelsescertifikater udstedt af Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa), Argentina, som omhandlet i artikel 7, stk. 2, litra a), i denne forordning. I så fald skal det i importlicensansøgningens og importlicensens rubrik 24 angives, hvilken type overensstemmelsescertifikat det drejer sig om, og dets nummer.
Hvis den gældende told på dagen for antagelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning er på under 24 EUR for majs, skal sikkerhedsstillelsen dog kun svare til toldbeløbet.
Artikel 4
De kvalitetskriterier, der skal overholdes ved indførsel til Unionen, samt tolerancerne er fastsat i bilag II.
Artikel 5
1. Ved bestemmelsen af de repræsentative cif-importpriser, der er omhandlet i artikel 136 stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007, anvendes for blød hvede af høj kvalitet, hård hvede, majs og andet foderkorn, som omhandlet i artikel 2, stk. 1, i denne forordning, følgende elementer:
a)
den repræsentative børsnotering på markedet i USA
b)
de kendte handelspræmier- og fradrag (»premiums and discounts«), der er knyttet til denne notering på markedet i USA på noteringsdagen, og for hård hvede navnlig de handelspræmier, der er knyttet til melkvaliteten
c)
omkostningerne ved søtransport mellem USA (Den Mexicanske Golf eller Duluth) og Rotterdams havn for et fartøj med en kapacitet på mindst 25 000 tons.
2. Kommissionen fastslår hver arbejdsdag:
a)
det i stk. 1, litra a), omhandlede element på grundlag af børsnoteringerne og de i bilag III anførte referencekvaliteter
b)
de i stk. 1, litra b) og c), omhandlede elementer på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger.
3. Ved beregningen af det i stk. 1, litra b), omhandlede element eller den relevante fob-pris anvendes følgende handelspræmier og -fradrag:
a)
en præmie på 14 EUR/t for blød hvede af høj kvalitet
b)
et fradrag på 10 EUR/t for hård hvede af middel kvalitet
c)
et fradrag på 30 EUR/t for hård hvede af lav kvalitet.
4. De repræsentative cif-importpriser for hård hvede, blød hvede af høj kvalitet og majs svarer til summen af de i stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede elementer. De repræsentative cif-importpriser for rug og sorghum beregnes i overensstemmelse med bilag III på grundlag af noteringerne for byg i USA.
5. De repræsentative cif-importpriser for blød hvede til udsæd henhørende under KN-kode 1001 90 91 og majs til udsæd henhørende under KN-kode 1005 10 90 er de samme som dem, der beregnes for henholdsvis blød hvede af høj kvalitet og majs.
Artikel 6
1. Importlicensansøgninger for blød hvede af høj kvalitet er kun gyldige, hvis ansøgeren:
a)
i rubrik 20 i importlicensen angiver, hvilken kvalitet der skal indføres
b)
skriftligt forpligter sig til på dagen for antagelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning over for den relevante myndighed at stille en særlig yderligere sikkerhed ud over dem, der er foreskrevet i artikel 12 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1342/2003 (6).
Den yderligere sikkerhed, der er nævnt i første afsnit, litra b), er på 95 EUR/t. Hvis importlicensen skal ledsages af overensstemmelsescertifikater udstedt af Federal Grain Inspection Service (FGIS) eller Canadian Grain Commission (CGC) efter artikel 7, stk. 2, litra b) eller c), kræves der ingen yderligere sikkerhed. I så fald skal det i importlicensansøgningens og importlicensens rubrik 24 angives, hvilken type overensstemmelsescertifikat det drejer sig om, og dets nummer.
2. Importlicensansøgninger for hård hvede er kun gyldige, hvis ansøgeren:
a)
i rubrik 20 i importlicensen angiver, hvilken kvalitet der skal indføres
b)
skriftligt forpligter sig til på dagen for antagelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning over for den relevante myndighed at stille en særlig yderligere sikkerhed ud over dem, der er foreskrevet i artikel 12 i forordning (EF) nr. 1342/2003, hvis importtolden for den i rubrik 20 i importlicensen anførte kvalitet ikke er den højeste told for den pågældende produktkategori.
Størrelsen af den yderligere sikkerhed, der er omhandlet i første afsnit, litra b), er lig med forskellen mellem den højeste told og tolden for den anførte kvalitet på dagen for antagelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning, plus et tillæg på 5 EUR/t. Hvis den gældende importtold for de forskellige kvaliteter af hård hvede er nul, kræves der dog ingen forpligtelseserklæring som omhandlet i første afsnit, litra b).
Hvis importlicensen skal ledsages af overensstemmelsescertifikater udstedt af Federal Grain Inspection Service (FGIS) eller Canadian Grain Commission (CGC) efter artikel 7, kræves der ingen yderligere sikkerhed. I så fald skal det i importlicensens rubrik 24 angives, hvilken type overensstemmelsescertifikat det drejer sig om.
3. Hvis importtolden suspenderes for alle kvalitetskategorier af blød hvede efter artikel 187 i forordning (EF) nr. 1234/2007, kræves der ikke den i stk. 1 omhandlede yderligere sikkerhed på 95 EUR/t for hele den periode, i hvilken importtolden er suspenderet.
Artikel 7
1. For blød hvede af høj kvalitet, for hård hvede og for glasset majs udtager det toldsted, hvor produkterne overgår til fri omsætning, ved hver indførsel repræsentative prøver efter bestemmelserne i bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 152/2009 (7). Der udtages dog ingen prøver, hvis importtolden er den samme for de forskellige kvaliteter.
Hvis Kommissionen officielt anerkender et kvalitetscertifikat for blød hvede af høj kvalitet, hård hvede eller glasset majs udstedt af det land, hvor kornet har oprindelse, skal der dog kun udtages prøver af et tilstrækkeligt repræsentativt antal indførte partier til verifikation af den attesterede kvalitet.
2. Følgende overensstemmelsescertifikater anerkendes officielt af Kommissionen i henhold til de principper, der er fastlagt i artikel 63-65 i forordning (EØF) nr. 2454/93:
a)
certifikater for glasset majs udstedt af Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa), Argentina
b)
certifikater for blød hvede af høj kvalitet og hård hvede af høj kvalitet udstedt af Federal Grains Inspection Service (FGIS), USA
c)
certifikater for blød hvede af høj kvalitet og hård hvede af høj kvalitet udstedt af Canadian Grain Commission (CGC), Canada.
Modellen for de overensstemmelsescertifikater, som Senasa udsteder, er vist i bilag IV. De stempler, der er godkendt af Argentinas regering, offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
Modellen for de overensstemmelsescertifikater og de stempler, som FGIS anvender, er vist i bilag V.
Modellen for de overensstemmelsescertifikater, de eksportkvalitetsspecifikationer og de stempler, som CGC anvender, er vist i bilag VI.
Når de analytiske parametre, der er anført i overensstemmelsescertifikater udstedt af de i første afsnit nævnte organer, er i overensstemmelse med kvalitetsnormerne for blød hvede af høj kvalitet, hård hvede og glasset majs i bilag II, skal der tages stikprøver af mindst 3 % af de ladninger, der ankommer til hver losningshavn i løbet af produktionsåret.
Varen klassificeres i den standardkvalitet, for hvilken alle de i bilag II anførte krav er opfyldt.
3. Referencemetoderne for de i stk. 1 omhandlede analyser er beskrevet i Kommissionens forordning (EU) nr. 1272/2009 (8).
Glasset majs er kerner af majs af arten Zea mays indurata, hvis frøhvide er glasset (hård eller hornet). Kernerne er generelt orange eller røde. Den øvre del (i modsætning til frøkernen) eller kronen er spaltefri.
Glassede majskerner defineres som kerner, der opfylder to kriterier:
a)
kronen er spaltfri, og
b)
ved et længdesnit har frøhviden en melagtig midterdel, der er helt omgivet af en hornet del. Den hornede del skal udgøre størstedelen af snittets samlede overflade.
Andelen af glassede majskerner bestemmes ved optælling i en repræsentativ prøve på 100 kerner af antallet af kerner, der opfylder de i tredje afsnit nævnte kriterier.
Referencemetoden til bestemmelse af flotationstallet er defineret i bilag VII.
4. Hvis analyseresultaterne viser, at den sending blød hvede af høj kvalitet, hård hvede eller glasset majs, der indføres, er af en lavere standardkvalitet end den, der er angivet i importlicensen, skal importøren betale forskellen mellem importtolden for det i licensen anførte produkt og for det faktisk indførte produkt. I så fald frigives den sikkerhed for importlicensen, der er omhandlet i artikel 12, litra a), i forordning (EF) nr. 1342/2003, og den yderligere sikkerhed, der er omhandlet i artikel 3, stk. 4, og artikel 6, stk. 1 og 2, i nærværende forordning, bortset fra det tillæg på 5 EUR/t, der er nævnt i artikel 6, stk. 2, andet afsnit.
Hvis den i første afsnit nævnte forskel ikke betales inden for en måned, fortabes den supplerende sikkerhed, der er omhandlet i artikel 3, stk. 4, og artikel 6, stk. 1 og 2.
5. De repræsentative stikprøver af det indførte korn, som medlemsstatens kompetente myndighed har udtaget, opbevares i seks måneder.
Artikel 8
Forordning (EF) nr. 1249/96 ophæves.
Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag IX.
Artikel 9
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juli 2010.
32010R0642
L 187/5
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
20.07.2010.
KOMISIJE (EU) br. 642/2010
od 20. srpnja 2010.
o pravilima za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu uvoznih carina za sektor žitarica
(kodifikacija)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZUT-u) (1), a posebno njezin članak 143. u vezi s člankom 4.,
budući da:
(1)
Uredba Komisije (EZ) br. 1249/96 od 28. lipnja 1996. o pravilima za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1766/92 u pogledu uvoznih carina za sektor žitarica (2) znatno je izmijenjena nekoliko puta (3). Radi jasnoće i racionalnosti navedenu Uredbu treba kodificirati.
(2)
Člankom 135. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 predviđa se naplata carine Zajedničke carinske tarife pri uvozu proizvoda iz njezinog članka 1. Međutim, za proizvode iz članka 136. stavka 1. te Uredbe uvozna carina predstavlja interventnu cijenu koja je na snazi za te proizvode u vrijeme uvoza, uvećana za 55 % te potom umanjena za uvoznu cijenu CIF koja se primjenjuje za pošiljku.
(3)
Za potrebe razvrstavanja uvezenih proizvoda na klase, proizvodi iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 se, u određenim slučajevima, klasificiraju u nekoliko razreda standardne kvalitete. Stoga se razredi standardne kvalitete koji se koriste utvrđuju korištenjem objektivnih kriterija za razvrstavanje na klase te se određuju stope odstupanja koje omogućuju da se proizvodima dodijele najprimjereniji razredi kakvoće. Od mogućih objektivnih kriterija za razvrstavanje u razrede kvalitete za običnu pšenicu, sadržaj bjelančevina, specifična težina i sadržaj raznih nečistoća (Schwarzbesatz) kriteriji su koji se najčešće koriste u trgovini i najlakši su za korištenje. Za tvrdu pšenicu, ti su kriteriji specifična težina, sadržaj raznih nečistoća (Schwarzbesatz) i sadržaj caklavog zrna. U skladu s tim, uvezenu je robu potrebno podvrgnuti analizi kojom se utvrđuju ti parametri za svaku uvezenu seriju. Međutim, u slučajevima kada je Unija uspostavila službenu proceduru za priznavanje certifikata kvalitete koje izdaju tijela države podrijetla, te se analize mogu provoditi tek putem provjere i to na dostatnom reprezentativnom broju uvezenih serija.
(4)
Člankom 136. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 predviđa se da se za potrebe izračunavanja uvozne carine odrede reprezentativne uvozne cijene CIF, i to na redovitoj bazi, za proizvode iz stavka 1. tog članka. Za određivanje tih cijena treba odrediti uporabu kotacija kvaliteta nekoliko pšenica i drugih žitarica. Treba odrediti stvarne izvore kotacija koje se koriste.
(5)
Uporaba kotacija za različite vrste pšenice i ostale žitarice na robnim burzama Sjedinjenih Američkih Država predstavlja transparentan i objektivan temelj za određivanje uvoznih cijena CIF. Dodavanje trgovinske premije, dodijeljene na tržištu Sjedinjenih Država svakoj kvaliteti različitih žitarica, omogućuje da se burzovna kotacija svaku žitaricu pretvori u izvoznu cijenu FOB iz Sjedinjenih Američkih Država. Dodavanjem troškova prekomorskog prijevoza između Meksičkog zaljeva ili Velikih jezera te luke u Uniji koji su navedeni na tržištu prijevoza, te cijene FOB lako se konvertiraju u reprezentativnu uvoznu cijenu CIF. S obzirom na količinu prijevoza i trgovine koji se obavljaju u luci Rotterdamu, ta je luka odredište u Uniji za koju su kotacije prijevoza najpoznatije, najtransparentnije i najdostupnije. Stoga je odredišna luka koju treba odabrati u Uniji Rotterdam.
(6)
U skladu s tim, zbog transparentnosti, reprezentativne uvozne cijene CIF iz članka 136. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007, određuju se na temelju kotacija robnih burzi za predmetne žitarice uvećane za trgovinske premije dodijeljene žitaricama i troškove prekomorskog prijevoza između Meksičkog zaljeva ili Velikih jezera i luke Rotterdama. Međutim, razlike teretnih troškova prema luci odredišta opravdavaju paušalnu prilagodbu uvozne carine za luke Unije smještene na Sredozemlju i Crnom moru, na atlantskoj obali Iberijskog poluotoka, u Ujedinjenoj Kraljevini i Irskoj, u nordijskim zemljama, u baltičkim zemljama i Poljskoj. Svakodnevno treba pratiti čimbenike izračuna tako određenih reprezentativnih uvoznih cijena CIF tako da se može pratiti trend tih cijena. U slučaju sirka i raži, reprezentativna uvozna cijena CIF izračunana za ječam omogućava procjenu tržišne situacije za ta dva proizvoda, čime se određena reprezentativna uvozna cijena CIF za ječam primjenjuje i za ta dva proizvoda.
(7)
Za potrebe utvrđivanja izvozne carine za žitarice iz članka 136. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 određuje se razdoblje od deset radnih dana bilježenja reprezentativnih uvoznih cijena CIF za svaku žitaricu koje će odražavati tržišne trendove, bez uvođenja nesigurnosti. Stoga se uvozne carine za ove proizvode mogu odrediti petnaestog dana i zadnjeg radnog dana svakog mjeseca koristeći prosječnu reprezentativnu uvoznu cijenu CIF zabilježenu tijekom tog razdoblja. Tako izračunana uvozna carina može se primijeniti dva tjedna bez osjetnih narušavajućih učinaka na plaćenu uvoznu cijenu carine. Međutim, ako tijekom obračunskog razdoblja nije dostupna burzovna kotacija za reprezentativne uvozne cijene CIF ili ako se, kao posljedica naglih promjena u komponentama obračuna, uvozne carine značajno razlikuju tijekom razdoblja obračuna, moraju se poduzeti radnje kako bi se održala ispravna reprezentativna cijena dotičnog proizvoda. U slučaju velikih promjena u burzovnoj kotaciji, trgovinskim premijama prilaženim kotacijama, troškovima prekomorskog prijevoza ili deviznom tečaju koji se koristi za izračunavanje reprezentativne uvozne cijene CIF proizvoda, cijenu koja se koristi za obračun uvozne carine treba održati reprezentativnom pomoću prilagodbe koja odgovara odstupanju od nje, čemu odgovaraju navedene promjene. Čak i kada se napravi ova vrsta prilagodbe, vrijeme sljedećeg određivanja ne treba biti promijenjeno.
(8)
U slučaju uvoza kukuruza tvrdunca, burzovna kotacija koja se koristi za izračun reprezentativne uvozne cijene CIF ne mora, bilo zbog posebne kvalitete robe ili zbog njezine cijene koja uključuje premiju kvalitete umjesto uobičajene cijene, voditi računa o postojanju takve premije umjesto uobičajenih uvjeta na tržištu. Da bi se uzele u obzir takve premije kvalitete umjesto cijena ili kotacija, uvoznicima koji dokažu da su koristili robu za proizvodnju visokokvalitetnih proizvoda te opravdavaju postojanje takvih premija, treba, paušalno, nadoknaditi dio troškova plaćenih uvoznih carina.
(9)
Kako bi se osiguralo da uvoznici poštuju odredbe ove Uredbe, od njih treba zatražiti dodatno osiguranje osim onoga koje se odnosi na dozvole.
(10)
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Upravljačkog odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Carinske stope Zajedničke carinske tarife iz članka 135. i članka 136. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 su one koje se primjenjuju na datum određen člankom 67. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (4).
Članak 2.
1. Uvozne carine iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 za proizvode s oznakama KN 1001 10 00, 1001 90 91 i ex 1001 90 99 (obična pšenica visoke kvalitete), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 i 1007 00 90, osim hibrida za sjetvu, izračunavaju se svakodnevno, ali određuje ih Komisija za primjenu petnaestog i posljednjeg radnog dana u mjesecu, odnosno od šesnaestog dana u mjesecu i prvog dana sljedećeg mjeseca. Kada petnaesti dan nije radni dan Komisije, carine se određuju na radni dan koji prethodi petnaestom dotičnog mjeseca.
Međutim, ako se tijekom razdoblja primjene tako određenih carina prosječna uvozna carina razlikuje 5 eura po toni ili više od one koja je određena, treba izvršiti odgovarajuću prilagodbu.
2. Cijena koja se koristi za izračun uvozne carine je svakodnevna reprezentativna uvozna cijena CIF koja se određuje kako je navedeno u članku 5. Za svako određivanje, uvozna carina koja se razmatra je prosjek uvoznih carina izračunan tijekom prethodnih deset radnih dana. Za određivanje i prilagodbe, Komisija ne uzima u obzir dnevne uvozne carine koje su se koristile za prethodno određivanje.
Interventna cijena koja se koristi za obračun carina je cijena koja se koristi u mjesecu u kojem se primjenjuje uvozna carina.
3. Uvozne carine određene kako je predviđeno u ovoj Uredbi primjenjuju se dok na snagu ne stupi novi način utvrđivanja.
Tijekom svakog određivanja ili prilagodbe, Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje uvozne carine i podatke koji se koriste za njihovo izračunavanje.
4. Kada se luka iskrcaja u Uniji nalazi:
(a)
na Sredozemlju (iza Gibraltarskih vrata) ili na Crnom moru i gdje roba stiže preko Atlantskog oceana i Sueskog kanala, Komisija smanjuje uvoznu carinu u iznosu od 3 eura po toni;
(b)
na atlantskoj obali Iberijskog poluotoka, u Ujedinjenoj Kraljevini, Irskoj, Danskoj, Estoniji, Latviji, Litvi, Poljskoj, Finskoj i Švedskoj, gdje roba stiže preko Atlantskog oceana, Komisija smanjuje uvoznu carinu u iznosu od 2 eura po toni.
Carinsko tijelo u luci iskrcaja izdaje potvrdu u skladu s obrascem opisanim u Prilogu I., kojim se potvrđuje istovarena količina svakog proizvoda. Kako bi se odobrilo smanjenje carina predviđeno u prvom podstavku, navedeno mora pratiti robu do okončanja carinskih uvoznih formalnosti.
Članak 3.
1. Uvozne se carine smanjuju za 24 eura po toni za kukuruz tvrdunac koji zadovoljava specifikacije utvrđene u Prilogu II.
2. Kako bi se ostvarila korist od smanjenja predviđenih u stavku 1., kukuruz tvrdunac treba preraditi u proizvod s oznakama KN 1904 10 10, 1103 13 ili 1104 23 u roku od šest mjeseci od dana prihvaćanja ulaska u slobodni promet.
3. Primjenjuju se odredbe krajnjeg korištenja iz članka 82. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 i članaka 291. do 300. Uredbe Komisije (EZ) br. 2454/93 (5).
4. Neovisno o članku 293. stavku 1. točki (e) Uredbe (EEZ) br. 2454/93, uvoznik polaže kod nadležnog tijela dodatno osiguranje u iznosu od 24 eura po toni za kukuruz tvrdunac, osim u slučaju kada je uz uvoznu dozvolu priložen certifikat o sukladnosti kojeg izdaje Servicio de Nacionalnog Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) u skladu s člankom 7. stavkom 2. točkom (a) ove Uredbe. U tim slučajevima, vrsta certifikata o sukladnosti i njezin broj upisuju se u polju 24. zahtjeva za uvoznu dozvolu i same uvozne dozvole.
Međutim, ako je carina, koja se primjenjuje na dan prihvaćanja deklaracije puštanja u slobodan promet, manja od 24 eura po toni kukuruza, osiguranje mora biti jednako iznosu carine.
Članak 4.
Standardi kvalitete koji se moraju ispunjavati pri uvozu u Uniju i dopuštena odstupanja su oni navedeni u Prilogu II.
Članak 5.
1. Za običnu pšenicu visoke kvalitete, tvrdu pšenicu, kukuruz i drugu žitnu krmu iz članka 2. stavka 1. ove Uredbe, komponente koje određuju reprezentativne uvozne cijene CIF iz članka 136. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 su:
(a)
reprezentativna burzovna kotacija na tržištu Sjedinjenih Američkih Država;
(b)
poznate trgovinske premije i popusti priloženi toj kotaciji na tržištu Sjedinjenih Američkih Država na dan kotacije, a posebno, u slučaju tvrde pšenice, koji su dodijeljeni kvaliteti krupice;
(c)
troškovi prekomorskog prijevoza i povezani troškovi između Sjedinjenih Američkih Država (Meksički zaljev ili Duluth) i luke Rotterdama za plovila od najmanje 25 000 tona.
2. Povjerenstvo svaki radni dan bilježi:
(a)
komponente iz stavka 1. točke (a) s burze i koristeći referentne kvalitete prikazane u Prilogu III.;
(b)
komponente iz točaka (b) i (c) stavka 1. iz javno dostupnih informacija.
3. S ciljem izračunavanja komponente iz stavka 1. točke (b) ili relevantne kotacije cijene FOB, primjenjuju se sljedeće premije i popusti:
(a)
premija u iznosu od 14 eura po toni za običnu pšenicu visoke kvalitete;
(b)
popust od 10 eura po toni za tvrdu pšenicu srednje kvalitete;
(c)
popust od 30 eura po toni tvrde pšenice niske kvalitete.
4. Reprezentativna uvozna cijena CIF za tvrdu pšenicu, običnu pšenicu visoke kvalitete i kukuruz je zbroj komponenti navedenih u točkama (a), (b) i (c) stavka 1. Reprezentativna uvozna cijena CIF za raž i sirak izračunava se pomoću kotacije ječma u Sjedinjenim Američkim Državama u skladu s odredbama Priloga III.
5. Reprezentativna uvozna cijena CIF za sjeme obične pšenice s oznakom KN 1001 90 91 i sjeme kukurza s oznakom KN 1005 10 90 jednaka je onoj izračunatoj za običnu pšenicu visoke kvalitete, odnosno za kukuruz.
Članak 6.
1. Zahtjev za uvozne dozvole obične pšenice visoke kvalitete valjan je jedino ako podnositelj zahtjeva:
(a)
u polje 20. uvozne dozvole upiše kvalitetu koja se uvozi;
(b)
daje pismenu obvezu položiti kod relevantnog nadležnog tijela na dan prihvaćanja deklaracije puštanja u slobodan promet posebno dodatno osiguranje osim onoga koje je predviđeno u članku 12. Uredbe Komisije (EZ) br. 1342/2003 (6).
Dodatno osiguranje iz točke (b) prvog podstavka iznosi 95 eura po toni. Međutim, u slučajevima kada je uz uvoznu dozvolu potrebno priložiti certifikate o sukladnosti koje su izdale Federal Grain Inspection Service (FGIS) i Canadian Grain Commission (CGC) u skladu s člankom 7. stavkom 2. točkama (b) ili (c), nije potrebno dodatno osiguranje. U takvim slučajevima, vrsta certifikata o sukladnosti i njegov broj upisuju se u polje 24. zahtjeva za uvoznu dozvolu i same uvozne dozvole.
2. Zahtjev za uvozne dozvole za tvrdu pšenicu valjan je jedino ako podnositelj zahtjeva:
(a)
u polje 20. uvozne dozvole upiše kvalitetu koja se uvozi;
(b)
daje pismenu obvezu položiti kod relevantnog nadležnog tijela na dan prihvaćanja deklaracije puštanja u slobodan promet posebno dodatno osiguranje osim onoga koje je predviđeno u članku 12. Uredbe Komisije (EZ) br. 1342/2003 ako uvozna carina na kvalitetu prikazana u polju 20. uvozne dozvole nije najviša carina za dotičnu kategoriju proizvoda.
Iznos dodatnog osiguranja iz točke (b) prvog podstavka je razlika na dan prihvaćanja deklaracije puštanja u slobodan promet između najviše carine i one koja se primjenjuje za navedenu kvalitetu, uvećana za dodatak od 5 eura po toni. Međutim, kada je uvozna carina koja se primjenjuje na različite kvalitete tvrde pšenice nula, obveza iz točke (b) prvog podstavka nije potrebna.
Kada je uz uvoznu dozvolu priloženi certifikati o sukladnosti koje su izdale Federal Grain Inspection Service (FGIS) i Canadian Grain Commission (CGC) u skladu s člankom 7., nije potrebno dodatno osiguranje. U tom slučaju, polje 24. uvozne dozvole sadrži napomenu o vrsti certifikata o sukladnosti.
3. Kada su carine za svu vrste obične pšenice visoke kvalitete suspendirane temeljem članka 187. Uredbe (EZ) br. 1234/2007, dodatno osiguranje od 95 eura po toni iz stavka 1. ovog članka nije potrebno tijekom čitavog razdoblja u kojem su carine suspendirane.
Članak 7.
1. Carinarnica puštanja u slobodan promet, u skladu s Prilogom I. Uredbi Komisije (EZ) br. 152/2009 (7), uzima reprezentativne uzorke svake pošiljke obične pšenice visoke kvalitete, tvrde pšenice i kukuruza tvrdunca. Međutim, uzimanje uzoraka ne provodi se kada je uvozna carina za različite kvalitete jednaka.
Međutim, ako Komisija službeno priznaje certifikat kvalitete za običnu pšenicu visoke kvalitete, tvrdu pšenicu ili kukuruz tvrdunac, koji je izdan u zemlji podrijetla žitarica, uzimaju se uzorci za provjeru potvrđene kvalitete samo iz dovoljnog reprezentativnog broja pošiljaka.
2. Komisija službeno priznaje sljedeće certifikate o sukladnosti u skladu s načelima utvrđenim u člancima 63. do 65. Uredbe (EEZ) br. 2454/93:
(a)
certifikate koje izdaje Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) iz Argentine za kukuruz tvrdunac;
(b)
certifikate koje izdaje Federal Grains Inspection Services (FGIS) Sjedinjenih Američkih Država za običnu pšenicu visoke kvalitete i tvrdu pšenicu visoke kvalitete;
(c)
certifikate koje izdaje Canadian Grain Commission (CGC) iz Kanade za običnu pšenicu visoke kvalitete i tvrdu pšenicu visoke kvalitete.
Prazan primjerak certifikata o sukladnosti koje izdaje Senasa naveden je u Prilogu IV. Reprodukciji pečata koje je ovlastila argentinska vlada objavljuju se u Službenom listu Europske unije.
Prazni primjerci certifikata o sukladnosti i pečata koje izdaje FGIS navedeni su u Prilogu V.
Prazni primjerci certifikata o sukladnosti, izvoznih specifikacija i pečata izdaje CGC navedeni su u Prilogu VI.
Kad su analitički parametri upisani u certifikate o sukladnosti koje izdaju tijela iz prvog podstavka u skladu sa standardima kvalitete za običnu pšenicu visoke kvalitete, tvrdu pšenicu i kukuruz tvrdunac navedenima u Prilogu II., uzorci se uzimaju od najmanje 3 % tereta koji stiže u svaku ulaznu luku tijekom tržišne godine.
Roba se klasificira u standardne kvalitete za koje su ispunjeni svi uvjeti navedeni u Prilogu II.
3. Standardne metode za utvrđivanje navedene iz stavka 1. su metode navedene u Uredbi Komisije (EU) br. 1272/2009 (8).
Kremeni kukuruz je kukuruz vrste Zea mays indurata čija zrnca čini pretežito staklasti endosperm (čvrste ili rožnate teksture). Uglavnom su narančaste ili crvene boje. Gornji dio (nasuprot klice), ili kruna, nema pukotina.
Staklasta zrna kukuruza tvrdunca definirana su kao žitarice ako zadovoljavaju dva kriterija:
(a)
njihova kruna nema pukotina;
(b)
kada se uzdužno prerežu, njihov endosperm ima brašnasti središnji dio koji je u potpunosti okružen rožnatim dijelom. Rožnati dio mora predstavljati veći dio ukupne površine reza.
Postotak staklastog zrnja utvrđuje se brojanjem na reprezentativnom uzorku od 100 zrnaca, što je broj koji zadovoljava kriterije iz trećeg podstavka.
Referentna metoda za određivanje indeksa plutanja nalazi se u Prilogu VII.
4. Ako rezultati analize pokazuju da su uvezena obična pšenica visoke kvalitete, tvrda pšenica i kukuruz tvrdunac niže kvalitete od standardne kvalitete koja je upisana u uvoznu dozvolu, uvoznik je dužan platiti razliku između uvozne carine koja se primjenjuje na proizvod prikazan na dozvoli i one na stvarno uvezeni proizvod. U tom slučaju, oslobađa se od osiguranja za uvoznu dozvolu iz članka 12. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1342/2003 i dodatnog osiguranja predviđenog u članku 3. stavku 4. i članku 6. stavcima 1. i 2. ove, osim 5 eura dodatka predviđenog u drugom podstavku članka 6. stavka 2.
Ako se razlika iz prvog podstavka ne plati u roku od mjesec dana, gubi se dodatno osiguranje predviđeno u članku 3. stavku 4. te članku 6. stavcima 1. i 2.
5. Reprezentativni uzorci uvezenih žitarica koje su uzela nadležna tijela države članice čuvaju se šest mjeseci.
Članak 8.
Uredba (EZ) br. 1249/96 stavlja se izvan snage.
Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu IX.
Članak 9.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2010.