KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 377/2010
af 3. maj 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Den 30. juni 2009 modtog Kommissionen en klage vedrørende import af natriumgluconat i tør form med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »Kina«), indgivet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 5 af European Chemical Industry Council (CEFIC) (herefter benævnt »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af natriumgluconat i tør form.
(2)
Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted, og at der forvoldtes væsentlig skade på grund af dumpingimporten, hvilket blev anset for at være tilstrækkeligt til at berettige indledningen af en antidumpingprocedure.
(3)
Proceduren blev indledt den 11. august 2009 efter offentliggørelse af en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2).
2. Parter, som er berørt af proceduren
(4)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere og sammenslutninger, som den vidste var berørt af proceduren, myndighederne i Kina og de klagende EU-producenter om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(5)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(6)
For at give de eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende kinesiske producenter, som den vidste var berørt af sagen, og til myndighederne i Kina. En eksporterende producent anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, og en anden eksporterende producent, herunder to forretningsmæssigt forbundne virksomheder, anmodede om individuel behandling i henhold til samme forordnings artikel 9, stk. 5.
(7)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina samt importører i EU anførte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøver for disse parter, jf. grundforordningens artikel 17.
(8)
For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende kinesiske producenter og EU-importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1. juli 2008 til 30. juni 2009).
(9)
I betragtning af det begrænsede antal eksportører, der besvarede spørgeskemaet vedrørende stikprøven, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt at udtage stikprøver af de eksporterende kinesiske producenter eller af importører i EU.
(10)
Der blev sendt spørgeskemaer til alle virksomheder i Kina og importører i EU, som besvarede stikprøveundersøgelsen, til EU-producenterne og til alle kendte importører og brugere i EU. Der blev modtaget besvarelser fra to eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, to EU-producenter og fire importører/brugere.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
1)
EU-producenter:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Frankrig, og forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Italien, og forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder-
2)
Eksporterende producenter i Kina:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd.
3)
Brugere/importører i EU:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Frankrig
-
Henkel AG, Düsseldorf, Tyskland
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen, Tyskland.
(12)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, som måske ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der med henblik på fastsættelse af en normal værdi på grundlag af oplysningerne fra et referenceland, i dette tilfælde USA, aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed:
-
Producent i USA: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Undersøgelsesperiode
(13)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (herefter benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden (herefter benævnt »den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare er natriumgluconat i tør form med Customs Union and Statistics (CUS) nummer 0023277-9 og Chemical Abstracts Service (CAS) registreringsnummer 527-07-1, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »den pågældende vare«), der normalt tariferes under KN-kode ex 2918 16 00.
(15)
Natriumgluconat i tør form anvendes hovedsagelig i bygge- og anlægssektoren som set retarder eller til blødgøring af beton og i andre sektorer til overfladebehandling af metal (fjernelse af rust, oxider og fedt) og til rensning af flasker og industriudstyr. Varen kan endvidere anvendes i fødevare- og lægemiddelindustrien.
2. Samme vare
(16)
Undersøgelsen har vist, at natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges af EU-erhvervsgrenen i EU, natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i USA, som blev valgt som referenceland, natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og natriumgluconat i tør form, der produceres i Kina og sælges til EU, stort set har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber.
(17)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(18)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(19)
Til orientering er kriterierne for at opnå markedsøkonomisk behandling kort beskrevet herunder:
1)
Erhvervsmæssige beslutninger træffes, og omkostninger afholdes på markedsvilkår og uden væsentlig indgriben fra statens side; i den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt afspejle markedsværdierne.
2)
Virksomhederne skal have ét klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder, og som anvendes til alle formål.
3)
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4)
Retssikkerhed og stabile forhold garanteres ved konkurslove og love om ejendomsret.
5)
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(20)
Efter indledningen af proceduren anmodede en eksporterende kinesisk producent, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd., om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.
(21)
Virksomheden dokumenterede, at den opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og kunne således indrømmes markedsøkonomisk behandling.
2. Individuel behandling
(22)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde, hvor virksomhederne beviser, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5, for at blive indrømmet individuel behandling.
(23)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1)
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
2)
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
3)
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
4)
Valutaomregninger foretages til markedskursen
5)
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(24)
Efter indledningen af proceduren anmodede en eksporterende kinesisk producent, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd., om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.
(25)
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det, at den eksporterende producent fra Kina opfyldte alle kravene for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(26)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter i lande med overgangsøkonomier, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (herefter benævnt »referenceland«).
(27)
I indledningsmeddelelsen blev USA foreslået som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til dette forslag.
(28)
De interesserede parter indsendte ingen bemærkninger.
(29)
Uden for EU produceres natriumgluconat i tør form kun i få lande, nemlig USA, Kina og Sydkorea. Det eneste mulige alternativ til USA var derfor Sydkorea. Kommissionen kontaktede de kendte virksomheder, der producerer natriumgluconat i tør form i Sydkorea, men disse producenter besvarede dog ikke henvendelsen.
(30)
Producenten i USA samarbejdede fuldt ud under undersøgelsen, idet den udfyldte et spørgeskema og accepterede et kontrolbesøg.
(31)
Kommissionen vurderede, at USA opfyldte kriterierne for at blive udvalgt som referenceland, da salgsmængderne på dette marked var tilstrækkeligt store, og der var betydelig konkurrence på markedet med både hjemmemarkedsproduktion og import fra andre lande, nemlig Kina, Italien og Frankrig. Desuden havde USA ingen antidumpingtold på den pågældende vare.
(32)
I lyset af ovenstående konkluderes det derfor foreløbigt, at USA vil være et egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3.2. Metode til fastsættelse af den normale værdi
3.2.1. For den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(33)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først for den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, hvorvidt den pågældende virksomheds salg af natriumgluconat i tør form til uafhængige kunder på hjemmemarkedet var repræsentativt i UP, dvs. om dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af det kinesiske eksportsalg af den pågældende vare til EU.
(34)
Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til EU.
(35)
For hver type, der solgtes af den eksporterende producent på hjemmemarkedet og fandtes at være umiddelbart sammenlignelig med den type natriumgluconat i tør form, der solgtes med henblik på eksport til EU, blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg ved eksport til EU af en sammenlignelig varetype.
(36)
Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget af natriumgluconat i tør form, der var solgt i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(37)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris, der svarede til eller var højere end produktionsomkostningerne, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastlagt på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(38)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som det vejede gennemsnit af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg af alene den varetype.
(39)
Da det af undersøgelsen fremgik, at hjemmemarkedssalget både var repræsentativt og foregik i almindelig handel, blev den normale værdi således baseret på den faktiske hjemmemarkedspris for samtlige transaktioner i undersøgelsesperioden.
3.2.2. For den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling
(40)
Den normale værdi for Kina blev fastsat på grundlag af verificerede oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Den amerikanske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til EU af den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina.
(41)
Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Den normale værdi blev derfor baseret på den faktiske hjemmemarkedspris for hver varetype, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
3.3. Eksportpris
(42)
De samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportsalg af den pågældende vare fandt sted direkte til uafhængige kunder i EU, og eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare i UP, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.4. Sammenligning
(43)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af prisen ab fabrik.
(44)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle virksomheder (samarbejdsvillige eksporterende producenter og producenten i referencelandet) i undersøgelsen blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, fragt og forsikring, moms og afgifter, bankgebyrer og emballerings- og kreditomkostninger samt provision, når dette var relevant og berettiget.
4. Dumpingmargener
(45)
Dumpingmargenen for den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(46)
For den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for referencelandet sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris ved salg til EU, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(47)
De foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargener udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit EU's grænse, ufortoldet er følgende:
Virksomhed
Foreløbig dumpingmargen
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
51,1 %
(48)
For alle de andre kinesiske eksportørers vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de samarbejdende eksporterende producenters besvarelser af spørgeskemaet, blev sammenlignet med den samlede import fra Kina ifølge Eurostats importstatistikker.
(49)
Da samarbejdsgraden var lav, dvs. 56 %, og da der ikke forelå passende prisdata fra Eurostat, idet de omfattede andre dyrere varer, som ikke kunne udtrækkes nøjagtigt, blev den landsdækkende dumpingmargen beregnet ved hjælp af data fra klageren, som blev ajourført til UP.
(50)
På det grundlag blev dumping for hele landet foreløbigt fastsat til 79,2 % af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet.
D. SKADE
1. Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion
(51)
De samarbejdsvillige industrigrupper Jungbunzlauer (JBL) og Roquette Frères (RF) tegnede sig for 100 % af EU-produktionen.
(52)
De anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(53)
Da EU-erhvervsgrenen således kun består af to producenter, måtte alle tal vedrørende følsomme oplysninger indekseres eller gives inden for et interval af fortrolighedshensyn.
2. EU-forbruget
(54)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet plus import til EU, jf. Eurostats data. Da sidstnævnte data ikke kun omfatter den pågældende vare, men også visse andre varer end natriumgluconat i tør form, blev der foretaget passende justeringer af Eurostats tal med henblik på at foretage et rimeligt skøn over importmængderne af den pågældende vare til EU.
(55)
Forbruget på EU-markedet steg med 12 % mellem 2005 og 2007. Derefter faldt forbruget med 21 % indtil UP og lå under 2005-niveauet. Generelt faldt forbruget med 8 % i den betragtede periode.
Tabel 1
2005
2006
2007
2008
UP
EU-forbrug (i tons) Indeks
100
106
112
104
91
Kilde: Justerede importmængder på grundlag af Eurostats data og spørgeskemabesvarelserne.
3. Import til EU fra Kina
3.1. Importens omfang og markedsandel
(56)
Importmængden fra Kina steg betydeligt fra ca. 2 300 tons i 2005 til ca. 4 000 tons i UP, altså med 77 %, og var på sit højeste med ca. 5 300 tons i 2008. Den tilsvarende kinesiske markedsandel fordobledes næsten fra 12,8 % i 2005 til 24,8 % i UP. Det skal bemærkes, at markedsandelen for den kinesiske import var på 28,6 % i 2008 lige inden UP og derefter faldt til 24,8 % i UP.
Tabel 2
2005
2006
2007
2008
UP
Importmængder fra Kina (i tons)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Import fra Kina (tons) Indeks
100
152
227
234
177
Kinas markedsandel
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Kinas markedsandel, indeks
100
143
203
224
194
Kilde: Justerede importmængder ifølge Eurostat.
3.2. Salgspris pr. enhed
(57)
De gennemsnitlige priser på import fra Kina var på 482 EUR pr. tons i 2005. Priserne steg støt og nåede et niveau på 524 EUR pr. tons i 2008 og faldt derefter til 502 EUR pr. tons i UP. I løbet af den betragtede periode steg priserne samlet med 4 %.
Tabel 3
2005
2006
2007
2008
UP
Priser på import fra Kina (euro/tons)
482
511
514
524
502
Indeks
100
106
107
109
104
Kilde: Justerede importpriser ifølge Eurostat.
3.3. Prisunderbud
(58)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige salgspriser for hver varetype, som EU-erhvervsgrenen solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for den pågældende import, der var fastsat på cif-basis med en passende justering for told og omkostninger efter importen. Sammenligningen blev foretaget efter fradrag af nedslag og rabatter.
(59)
Ved anvendelse af denne metode viste forskellen mellem ovennævnte priser, udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitspris (ab fabrik), en prisunderbudsmargenen på mellem 13 og 29 %, hvor den højeste procentsats blev tildelt ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(60)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en undersøgelse af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
4.1. Produktionskapacitet, produktion og kapacitetsudnyttelse
(61)
Produktionskapaciteten steg med 4 % i perioden fra 2005 til 2007 og forblev på dette niveau indtil udgangen af den betragtede periode.
(62)
Produktionen af den pågældende vare steg mellem 2005 og 2007, før den faldt i den betragtede periode indtil UP. Samlet set faldt produktionen med 12 % i den betragtede periode. Den samlede produktion i UP var på mellem 30 000 og 40 000 tons.
(63)
Som følge af nedgangen i produktionsmængderne faldt kapacitetsudnyttelsen 15 % i den betragtede periode.
Tabel 4
2005
2006
2007
2008
UP
Produktionskapacitet Indeks
100
100
104
104
104
Produktionsmængde Indeks
100
104
105
84
88
Kapacitetsudnyttelse Indeks
100
104
101
81
85
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
4.2. Salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige enhedspriser i EU
(64)
EU-erhvervsgrenens salg af den pågældende vare til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet lå på omtrent samme niveau fra 2005 til 2007 og faldt derefter med 13 procentpoint. Salgsmængderne faldt med 21 % i den betragtede periode.
(65)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt i den betragtede periode fra 74,9 % i 2005 til 64,7 % i UP.
(66)
De gennemsnitlige salgspriser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 12 % i den betragtede periode. Fra 2006 til 2008 var de gennemsnitlige salgspriser på et tilsvarende niveau, men faldt derefter med 9 % i UP.
Tabel 5
2005
2006
2007
2008
UP
Salgsmængde Indeks
100
104
99
86
79
EU-erhvervsgrenens markedsandel
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Indeks
100
98
89
82
86
Gennemsnitlige priser Indeks
100
97
97
97
88
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
4.3. Lagre
(67)
I løbet af den betragtede periode faldt lagerbeholdningerne med 37 %. Ved udgangen af UP var lagerbeholdningerne på mellem 1 000 og 5 000 tons.
Tabel 6
2005
2006
2007
2008
UP
Lagre Indeks
100
92
120
92
63
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
4.4. Rentabilitet, investeringer, investeringsafkast og likviditet
(68)
EU-erhvervsgrenens salg af den samme vare på EU-markedet var rentabelt i den betragtede periode, men rentabiliteten faldt drastisk fra 2005 til UP.
(69)
Selv om investeringerne fortsatte i perioden mellem 2005 og 2007, dog med en nedgang i 2006, faldt de drastisk i 2008 og i UP. I den betragtede periode faldt investeringerne med 76 %.
(70)
Investeringsafkastet af produktion og salg af den pågældende vare fulgte en tilsvarende tendens og var stabilt fra 2005 til 2007, men faldt i 2008 og i UP.
(71)
Som det var tilfældet med de øvrige finansielle indikatorer, faldt EU-erhvervsgrenens likviditet med 51 % i den betragtede periode.
Tabel 7
2005
2006
2007
2008
UP
Rentabilitet Indeks
100
90
86
52
19
Investeringer Indeks
100
61
140
16
24
Investeringsafkast Indeks
100
100
100
60
21
Likviditet Indeks
100
92
20
106
49
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
4.5. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(72)
Beskæftigelsen steg lidt fra 2005 til 2007 og faldt derefter i 2008 og i UP. I den betragtede periode faldt beskæftigelsen med 13 %.
(73)
Lønningerne faldt med 6 % i 2006, men steg til 2005-niveauet i 2007, hvorefter de faldt igen i 2008 og i UP. I den betragtede periode steg lønningerne med 10 %.
(74)
Produktiviteten pr. medarbejder var stabil i den betragtede periode og steg med 1 % fra 2005 til UP.
Tabel 8
2005
2006
2007
2008
UP
Beskæftigelse Indeks
100
99
104
85
87
Lønninger Indeks
100
94
100
104
110
Produktivitet Indeks
100
104
101
99
101
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
4.6. Vækst
(75)
EU-forbruget faldt 9 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængder faldt 21 %. EU-erhvervsgrenen oplevede således et fald i markedsandelen på 10 procentpoint i den betragtede periode.
4.7. Dumpingmargenens størrelse
(76)
Dumpingmargenerne for Kina er, jf. afsnittet ovenfor om dumping, betydelige. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af dumpingmargenerne ikke anses for at være ubetydelige.
5. Konklusion vedrørende skade
(77)
De fleste skadesindikatorer for EU-erhvervsgrenen udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. De finansielle indikatorer for EU-erhvervsgrenens resultater, herunder investeringsafkast, likviditet og rentabilitet, udviklede sig også negativt i den betragtede periode.
(78)
Undersøgelsen viste, at den kinesiske lavprisimport underbød EU-erhvervsgrenens priser med op til 29 % i UP. EU-erhvervsgrenen registrerede et fald i salgsmængder og markedsandel.
(79)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(80)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, har Kommissionen undersøgt, om dumpingimporten af natriumgluconat i tør form med oprindelse i Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EU-erhvervsgrenen skade, er også blevet undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Virkningerne af dumpingimporten
(81)
I den betragtede periode steg dumpingimport til lave priser fra Kina udtrykt i mængder med 77 %, hvilket resulterede i en stigning i markedsandelen på EU-markedet for importen fra Kina med 94 % i samme periode. Nedgangen i importen fra Kina mellem 2008 og UP inklusive tabet af markedsandele anses ikke for væsentligt i forhold til den overordnede situation i den betragtede periode.
(82)
Stigningen i importen fra Kina i den betragtede periode faldt sammen med en negativ tendens i de fleste af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. EU-erhvervsgrenen oplevede et faldende salg, både i form af mængder og værdier, på EU-markedet, hvilket resulterede i et tab af markedsandele på 10 procentpoint i løbet af den betragtede periode, jf. betragtning 65. Den kinesiske dumpingimports prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at opretholde deres priser på EU-markedet. Dette medførte et betydeligt fald i rentabiliteten til under det niveau, der ville gøre de nødvendige investeringer mulige.
(83)
På baggrund af ovenstående kan det foreløbigt konkluderes, at lavprisdumpingimporten fra Kina, som i høj grad underbød EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, har spillet en afgørende rolle for den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket afspejles i den dårlige finansielle situation og forringelsen af de øvrige skadesindikatorer i den betragtede periode, samt tab af markedsandele.
3. Andre faktorers virkninger
3.1. Import fra andre tredjelande
(84)
Importen fra tredjelande, der ikke er berørt af denne undersøgelse, faldt med 23 % i den betragtede periode, hvilket førte til et tab i markedsandele på 2 procentpoint i samme periode. Prisen på denne import steg med 102 % i den betragtede periode.
(85)
Udviklingen i importen fra tredjelande, både for så vidt angår mængder og priser, i den betragtede periode fremgår af følgende tabel:
Tabel 9
Andre tredjelande
2005
2006
2007
2008
UP
Samlet import fra andre lande (i tons)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Indeks
100
71
68
84
77
Gennemsnitspris for anden import (EUR/tons)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Indeks
100
140
143
184
202
Kilde: Justerede tal fra Eurostat.
(86)
Mængden af import fra andre tredjelande faldt med 23 % i den betragtede periode, mens importpriserne fordobledes i samme periode. Prisen på import fra andre tredjelande lå langt over EU-erhvervsgrenens salgspriser i hele den betragtede periode. På denne baggrund konkluderes det foreløbigt, at importen fra andre tredjelande ikke brød årsagssammenhængen mellem den konstaterede dumpingimport fra Kina og den væsentlige skade, som er påført EU-erhvervsgrenen.
3.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(87)
I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens eksportsalg med 10 % og priserne steg med 8 %.
(88)
På baggrund af ovenstående fastslås det, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg til andre tredjelande ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
3.3. Bunden anvendelse
(89)
I den betragtede periode steg den bundne anvendelse i EU-erhvervsgrenen med 56 % som vist i nedenstående tabel:
Tabel 10
2005
2006
2007
2008
UP
Bunden anvendelse Indeks
100
126
115
148
156
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(90)
Det skal dog bemærkes, at EU-erhvervsgrenen stadig havde en overskydende kapacitet på mellem 10 000 og 20 000 tons. Dette betyder, at en omlægning til bunden anvendelse kan ses som en reaktion på dumpingimporten fra Kina, da det kan være mere fordelagtigt at producere varer i de efterfølgende handelsled på grund af de lave priser på natriumgluconat. Den betydelige overskydende kapacitet af natriumgluconat antyder, at EU-erhvervsgrenen ikke definitivt søger at omlægge produktionen til varer i efterfølgende handelsled, og at produktionen af varer i efterfølgende handelsled kan anses for at være en forsvarsforanstaltning over for dumpingimporten.
(91)
Det konkluderes derfor, at denne stigning i bunden anvendelse ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.4. Udvikling i EU-forbruget
(92)
Det skal bemærkes, at EU-forbruget faldt med 9 % i den betragtede periode, og dette kan ses som en konsekvens af den aktuelle økonomiske krise. Det blev derfor undersøgt, om det faldende forbrug kunne have indvirket på EU-erhvervsgrenens skade.
(93)
EU-erhvervsgrenens salgsmængder faldt dog i større omfang, nemlig med 21 %, mens importen fra Kina steg med 77 % i den samme periode. Markedsandelen fulgte samme udviklingstendens. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med ca. 10 procentpoint, mens markedsandelen for den kinesiske import næsten fordobledes fra 12,8 % i 2005 til 24,9 % i UP.
(94)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at nedgangen i EU-forbruget ikke i sig selv kan betragtes som en årsag til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(95)
Ovennævnte analyse har vist, at der i den betragtede periode fandt en betragtelig stigning sted, hvad angår mængde og markedsandele for importen med oprindelse i Kina, samtidig med et væsentligt prisunderbud. Stigningen i markedsandelen for lavprisimporten fra Kina faldt sammen med et fald i EU-erhvervsgrenens markedsandel, hvilket sammen med pristrykket førte til en forværring af EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. På den anden side har undersøgelsen af andre faktorer, som kunne have påført EU-erhvervsgrenen skade, vist, at ingen af disse faktorer kunne have haft en væsentlig negativ indflydelse.
(96)
På baggrund af ovennævnte analyse, hvor der er skelnet mellem alle kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det således foreløbigt, at importen fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. EU's INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(97)
Europa-Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i EU's interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. EU's interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenen
2.1. Virkningerne for EU-erhvervsgrenen af, at der træffes henholdsvis ikke træffes foranstaltninger
(98)
Som det fremgår af det ovenstående, forvoldtes EU-erhvervsgrenen skade i form af en væsentlig nedgang i salgsmængder og -priser, hvilket førte til en forværring af EU-erhvervsgrenens situation. Det forventes, at EU-erhvervsgrenen efter indførelsen af en antidumpingtold kan øge sine salgsmængder og -priser på natriumgluconat i tør form, og dette vil følgelig sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at opnå en acceptabel rentabilitet.
(99)
Ved indførelse af foranstaltninger antages det at være muligt at genskabe loyal konkurrence på markedet. Det bør bemærkes, at faldet i EU-erhvervsgrenens rentabilitet skyldes, at den har vanskeligt ved at konkurrere med lavprisdumpingimporten med oprindelse i Kina. Indføres der antidumpingforanstaltninger, vil EU-erhvervsgrenen sandsynligvis være i stand til at genvinde i det mindste en del af den tabte markedsandel med efterfølgende positive virkninger for rentabiliteten.
(100)
Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil EU-erhvervsgrenens situation sandsynligvis yderligere forværres. De pristrykkende virkninger af dumpingimporten vil fortsat modvirke alle EU-erhvervsgrenens bestræbelser på at genvinde et tilstrækkeligt rentabelt niveau. Træffes der ikke foranstaltninger, vil det bringe EU-erhvervsgrenens tilstedeværelse på lang sigt i fare.
(101)
Det kan konkluderes, at foranstaltninger forventes at være effektive med hensyn til at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at overvinde virkningerne af den skadevoldende dumping, der er afdækket ved denne undersøgelse.
3. Importører/forhandlere
(102)
Der blev sendt spørgeskemaer til fem importører. Ingen af dem samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(103)
På dette grundlag konkluderes det foreløbigt, at eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil blive væsentlige for importørerne/forhandlerne.
4. Brugere
(104)
Der blev sendt spørgeskemaer til 23 brugere. Kun fire brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og kun tre af brugerne anvendte og importerede den pågældende vare direkte fra Kina. Disse tre samarbejdsvillige brugeres direkte import udgjorde 10 % af den samlede import af natriumgluconat i tør form fra Kina i UP. Den fjerde samarbejdsvillige bruger anvendte ikke den pågældende vare fra Kina.
(105)
De fire brugere i Tyskland, Frankrig og Det Forenede Kongerige er aktive i den kemiske industri og producerer en lang række varer, og enkelte brugere anvender natriumgluconat som råmateriale. Generelt udgør natriumgluconat ikke en væsentlig del af omkostningerne til råmaterialer. Det blev skønnet, at den samlede virkning af den foreslåede antidumpingtold ville være meget lav under forudsætning af, at prisstigningerne ikke kan væltes over på de endelige forbrugere. Det skal desuden bemærkes, at disse fire virksomheders omsætning af varer, hvortil der anvendes natriumgluconat, udgjorde mindre end 5 % af deres samlede omsætning.
(106)
På grundlag af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at på baggrund af de givne oplysninger vil eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke blive væsentlige for brugerne.
5. Konklusion vedrørende EU's interesser
(107)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingtold i det foreliggende tilfælde.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(108)
I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
(109)
Kommissionen har fastlagt foranstaltningernes niveau under hensyntagen til de fastlagte dumpingmargener og den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(110)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække produktionsomkostningerne og samlet opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i EU, som det med rimelighed kan forventes for virksomheder af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det blev vurderet, at den fortjenstmargen før skat, der var nævnt i klagen, var relevant, og den blev derfor anvendt til det formål.
(111)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved, at ovennævnte fortjenstmargen blev lagt til produktionsomkostningerne.
(112)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris som fastsat med henblik på beregningen af underbud og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris for samme vare, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, blev derefter udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi.
(113)
I forbindelse med fastsættelsen af niveauet for den landsdækkende skadestærskel for alle andre eksporterende producenter i Kina skal det erindres, at graden af samarbejdsvilje var lav. Skadesmargenen blev derfor beregnet ved hjælp af data fra klagen, som ajourførtes til UP.
2. Midlertidige foranstaltninger
(114)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(115)
Der foreslås følgende antidumpingtold:
Virksomhed
Skadestærskel
Dumping-margen
Antidumping-toldsats
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Alle andre virksomheder
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning er fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(117)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(118)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til EU i undersøgelsesperioden.
3. Særligt tilsyn
(119)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter følgende:
(120)
Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksportører.
(121)
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og indføre en landsdækkende told.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(122)
Af hensyn til god administration bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledningen af undersøgelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af antidumpingtold med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af natriumgluconat i tør form med Customs Union and Statistics (CUS) nummer 0023277-9 og Chemical Abstracts Service (CAS) registreringsnummer 527-07-1, der normalt tariferes under KN-kode ex 2918 16 00 (Taric-kode 2918160010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Antidumpingtolden på nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
27,3 %
A973
Alle andre virksomheder
53,4 %
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. maj 2010.
32010R0377
L 111/5
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 377/2010
od 3. svibnja 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz natrijevoga glukonata podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Komisija je 30. lipnja 2009. zaprimila pritužbu u vezi uvoza suhog natrijevoga glukonata (NG) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (Kina), koju je u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe uložilo Vijeće europske kemijske industrije (CEFIC) (podnositelj pritužbe) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju više od 50 %, ukupne proizvodnje suhog natrijevoga glukonata u Uniji.
(2)
Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu i materijalnoj šteti prouzročenoj navedenim dampingom, što se smatralo dostatnim kako bi se opravdalo otvaranje antidampinškog postupka.
(3)
11. kolovoza 2009. pokrenut je postupak objavom obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2).
2. Stranke na koje se odnosi postupak
(4)
Komisija je službeno obavijestila proizvođače izvoznike u Kini, uvoznike, trgovce, korisnike i udruženja za koja se zna da se to na njih odnosi, kineske vlasti i proizvođače iz Unije koji su podnijeli pritužbu o pokretanju postupka. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(5)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(6)
Kako bi se proizvođačima izvoznicima omogućilo dostavljanje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva (MET) ili individualnog tretmana (IT), prema njihovoj želji, Komisija je kineskim proizvođačima izvoznicima za koje se zna da se na njih to odnosi i kineskim vlatima poslala obrasce zahtjeva. Jedan je proizvođač izvoznik zatražio primjenu MET-a prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe, a drugi je proizvođač izvoznik, uključujući dva povezana trgovačka društva, zatražio IT prema članku 9. stavku 5. iste Uredbe.
(7)
S obzirom na naočigled visok broj proizvođača izvoznika u Kini i uvoznika u Uniji, Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka navela da je moguće da će se tijekom istražnog postupka provesti odabir uzoraka za navedene stranke u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(8)
Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li izvršiti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici u Kini i uvoznici u Uniji pozvani su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja ispitnog postupka (od 1. srpnja 2008. do 20. lipnja 2009.).
(9)
S obzirom na ograničeni broj odgovora na odabir uzoraka, odlučeno je da odabir uzoraka nije potreban za kineske proizvođače izvoznike ili uvoznike u Uniji.
(10)
Upitnici su poslani svim trgovačkim društvima u Kini i uvoznicima u Uniji koji su se odazvali odabiru uzoraka, proizvođačima u Uniji i svim poznatim uvoznicima i korisnicima u Uniji. Odgovore su poslali dva proizvođača izvoznika ili grupacije proizvođača izvoznika u Kini, dva proizvođača u Uniji i četiri uvoznika/korisnika.
(11)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđenje dampinga, nanesene štete i interesa Zajednice i izvršila provjere u poslovnim prostorima sljedećih trgovačkih društava:
1.
Proizvođači u Uniji:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Francuska i povezana prodajna trgovačka društva,
-
Roquette Italia SpA, Cassano Spinola, Italija i povezana prodajna trgovačka društva;
2.
Proizvođači izvoznici u Kini:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd,
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd;
3.
Korisnici/uvoznici u Uniji:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Francuska,
-
Henkel AG, Düsseldorf, Njemačka,
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen, Njemačka.
(12)
S obzirom na potrebu za utvrđivanjem uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike u Kini kojima nije moguće odobriti primjenu MET-a, provjera s ciljem utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju podataka iz analogne zemlje, u ovom slučaju SAD-a, izvršena je u poslovnim prostorijama sljedećeg trgovačkog društva:
-
Proizvođač u SAD-u: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, SAD.
3. Razdoblje ispitnog postupka
(13)
Podsjeća se da je ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje trendova koji su važni za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2005. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(14)
Dotični je proizvod suhi natrijev glukonat podrijetlom iz Kine (dotični proizvod), broj CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 te registracijski broj CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, koji se trenutačno razvrstava prema oznaci KN ex 2918 16 00.
(15)
Suhi natrijev glukonat pretežno se koristi u građevinskoj industriji kao retardant i plastifikator te u ostalim industrijama kao sredstvo za površinsku obradu metala (uklanjanje hrđe, oksida i masti) te za čišćenje boca i industrijske opreme. Proizvod se također upotrebljava u prehrambenoj i farmaceutskoj industriji.
2. Istovjetni proizvod
(16)
Ispitni je postupak pokazao da suhi natrijev glukonat koji proizvodi i prodaje industrija Unije u Uniji, suhi natrijev glukonat koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u SAD-u, koji je odabran kao analogna zemlja, suhi natrijev glukonat koji se proizvodi ipordaje na domaćem tržištu u Kini i suhi natrijev glukonat koji se proizvodi u Kini i prodaje u Uniji, imaju u osnovi ista osnovna fizička i tehnička svojstva.
(17)
Stoga se navedeni proizvodi privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tretman tržišnoga gospodarstva (MET)
(18)
Na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK, uobičajena vrijednost utvrđuje se u skladu sa stavcima 1. do 6. navedenog članka za proizvođače izvoznike za koje se ustanovi da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(19)
Ukratko i isključivo za lakše upućivanje, kriteriji MET-a navedeni su dalje u tekstu u skraćenom obliku:
1.
poslovne odluke donose se i troškovi se stvaraju kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog uplitanja države; troškovi glavnih ulaznih materijala značajno odražavaju tržišne vrijednosti;
2.
trgovačka društva imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se koristi za sve potrebe;
3.
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva;
4.
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost;
5.
konverzije deviza obavljaju se po tržišnim stopama.
(20)
Nakon pokretanja postupka, jedan je kineski proizvođač izvoznik, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, zatražio primjenu MET-a prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe te je u zadanom roku odgovorio na obrazac zahtjeva za primjenu MET-a.
(21)
Trgovačko je društvo dokazalo da ispunjava kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe te mu je odobrena primjena MET-a.
2. Individualni tretman (IT)
(22)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju sve kriterije određene u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe kako bi im se odobrio IT.
(23)
Ukratko i isključivo za lakše upućivanje, navedeni se kriteriji navode u nastavku:
1.
u slučaju poduzeća ili zajedničkih pothvata, u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit;
2.
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti i uvjeti prodaje slobodno se utvrđuju;
3.
većina udjela u vlasništvu je privatnih osoba. Državni dužnosnici u upravnom odboru ili na ključnim upravljačkim pozicijama u manjini su ili se mora dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od uplitanja države;
4.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi; te
5.
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojba.
(24)
Nakon pokretanja postupka, jedan je kineski proizvođač izvoznik, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, zatražio IT prema članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe te je u zadanom roku odgovorio na obrazac zahtjeva za IT.
(25)
Na temelju raspoloživih podataka utvrđeno je da nijedan kineski proizvođač izvoznik ne zadovoljava sve zahtjeve za IT kako je navedeno u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe.
3. Uobičajena vrijednost
3.1. Analogna zemlja
(26)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, u gospodarstvima u tranziciji uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a mora se utvrditi na temelju cijene ili izračunate vrijednosti u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva (analogna zemlja).
(27)
U obavijesti o pokretanju postupka SAD je predložen kao odgovarajuća analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za Kinu. Komisija je pozvala sve zainteresirane stranke da komentiraju ovaj prijedlog.
(28)
Nije bilo komentara od zainteresiranih stranaka.
(29)
Izvan EU-a, suhi natrijev glukonat proizvodi se u samo u nekoliko zemalja, odnosno SAD-u, Kini i Južnoj Koreji. Stoga je moguća alternativa SAD-u bila Južna Koreja. Komisija je kontaktirala poznata trgovačka društva koja proizvode suhi natrijev glukonat u Južnoj Koreji, međutim nije dobila odgovore od navedenih proizvođača.
(30)
Proizvođač u SAD-u u potpunosti je surađivao u ispitnom postupku tako što je dostavio cjelovit odgovor na upitnik i prihvatio posjet radi provjere.
(31)
Komisija je utvrdila da SAD ispunjava kriterije za odgovarajuću analognu zemlju budući da su količine koje se prodaju na tom tržištu dovoljno velike te da na tržištu postoji značajno tržišno natjecanje između domaće proizvodnje i uvoza iz ostalih zemalja, odnosno Kine, Italije i Francuske. Nadalje, u SAD-u se ne primjenjuje antidampinška pristojba na dotični proizvod.
(32)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da SAD predstavlja primjerenu analognu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
3.2. Metodologija primijenjena za utvrđivanje uobičajene vrijednosti
3.2.1. Za trgovačko društvo kojem je odobrena primjena MET-a
(33)
Za trgovačko društvo kojem je odobrena primjena MET-a u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je prvo ispitivala je li domaća prodaja suhog natrijevoga glukonata nezavisnim kupcima bila reprezentativna tijekom RIP-a, odnosno je li ukupan obujam takve prodaje predstavljao najmanje 5 % kineske izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju.
(34)
Komisija je naknadno utvrdila one vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaje trgovačko društvo s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom, koje su istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Zajednicu.
(35)
Za svaku vrstu proizvoda koju je prodavao proizvođač izvoznik na svojem domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom suhog natrijevoga glukonata koji se prodavao za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda prodane za izvoz u Uniju.
(36)
Komisija je potom ispitala može li se prodaja suhog natrijevoga glukonata na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda tijekom RIP-a.
(37)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunatog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena sve prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a, bez obzira na to je li navedena prodaja bila profitabilna ili ne.
(38)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.
(39)
Budući da je ispitni postupak pokazao da je domaća prodaja reprezentativna te da je ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena se vrijednost, stoga, temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni svih poslova tijekom razdoblja ispitnog postupka.
3.2.2. Za trgovačko društvo kojem je odobren IT
(40)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za Kinu utvrđena je na temelju provjerenih informacija dobivenih od proizvođača izvoznika koji surađuje u analognoj zemlji. Utvrđeno je da je prodaja na domaćem tržištu proizvođača iz SAD-a istovjetnog proizvoda reprezentativna u usporedbi s dotičnim proizvodom kojeg jedini proizvođač izvoznik koji surađuje u Kini, izvozi u Uniju.
(41)
Također je ispitano može li se smatrati da je domaća prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine utvrđivanjem udjela profitabilne prodaje nezavisnim kupcima. Stoga se uobičajena vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda, izračunanoj kao ponderirani prosjek cijena cjelokupne domaće prodaje tijekom RIP-a.
3.3. Izvozna cijena
(42)
Izvozna prodaja dotičnog proizvoda proizvođača izvoznika koji surađuju izvršena je izravno nezavisnim kupcima u Uniji i, stoga, je izvozna cijena utvrđena na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti za dotični proizvod tijekom RIP-a u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
3.4. Usporedba
(43)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene fco tvornica.
(44)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Za sva trgovačka društva obuhvaćena ispitnim postupkom (proizvođači izvoznici koji surađuju i proizvođač u analognoj zemlji) odobrene su prilagodbe za razlike u troškovima transporta, prijevoza tereta i osiguranja, neizravnom oporezivanju, bankovnim naknadama, troškovima kredita i provizijama gdje je to bilo primjereno i opravdano.
4. Dampinške marže
(45)
Za trgovačko društvo kojem je odobrena primjena MET-a dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u skladu s člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
(46)
Za trgovačko društvo kojem je odobren IT, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost utvrđena za analognu zemlju uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u Uniju, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe.
(47)
Privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
51,1 %
(48)
U pogledu svih ostalim kineskih izvoznika, Komisija je najprije utvrdila razinu suradnje. Napravljena je usporedba između ukupne količine izvoza navedene u odgovorima na upitnik proizvođača izvoznika koji surađuju i ukupnog dampinškog uvoza iz Kine, kako je navedeno u uvoznoj statistici Eurostata.
(49)
Budući da je razina suradnje bila niska, odnosno 56 %, te s obzirom na nedostatak odgovarajućih podataka o cijeni Eurostata budući da oni uključuju ostale proizvode s visokom cijenom koju se ne može precizno oduzeti, dampinška marža na području cijele zemlje izračunana je korištenjem podataka iz pritužbe, ažuriranih za RIP.
(50)
Na temelju toga, razina dampinga na cijelom području zemlje utvrđena je na 79,2 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
D. ŠTETA
1. Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije
(51)
Grupacije koje surađuju Jungbunzlauer (JBL) i Roquette Frères (RF) činile su 100 % proizvodnje Unije.
(52)
Stoga se smatralo da oni predstavljaju industriju Unije (IU) u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.
(53)
Budući da IU čine samo dva proizvođača, svi iznosi povezani s osjetljivim podacima indeksirani su ili su navedeni u rasponu zbog povjerljivosti.
2. Potrošnja Unije
(54)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije te uvoza u Uniju prema podacima Eurostata. Budući da potonji ne uključuju samo dotični proizvod već i neke proizvode osim natrijevoga glukonata, Eurostatovi iznosi odgovarajuće su prilagođeni kako bi se ocijenio objektivan obujam uvoza dotičnog proizvoda u Uniju.
(55)
Potrošnja na tržištu Unije porasla je za 12 % između 2005. i 2007. Nakon toga se smanjila za 21 % do RIP-a na razinu iz 2005. Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja potrošnja smanjila za 8 %.
Tablica 1.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Potrošnja Unije (u tonama) Indeks
100
106
112
104
91
Izvor: Prilagođeni opseg uvoza prema podacima Eurostata i odgovorima na upitnik.
3. Uvoz u Uniju iz Kine
3.1. Obujam i tržišni udio uvoza
(56)
Kineski obujam uvoza značajno se povećao s oko 2 300 tona u 2005. na oko 4 000 tona u RIP-u, odnosno za 77 %, te je dosegao vrhunac od oko 5 300 tona u 2008. Odgovarajući kineski tržišni udio zamalo se udvostručio od 12,8 % u 2005. na 24,8 % tijekom RIP-a. Napominje se da je tržišni udio kineskog uvoza dosegao 28,6 % u 2008. neposredno prije RIP-a te je tijekom RIP-a pao na 24,8 %.
Tablica 2.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Kineski obujam uvoza (u tonama)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Kineski uvoz (tone) Indeks
100
152
227
234
177
Kineski tržišni udio
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Kineski tržišni udio, indeks
100
143
203
224
194
Izvor: Prilagođeni opseg uvoza prema podacima Eurostata.
3.2. Jedinična prodajna cijena
(57)
Prosječne kineske uvozne cijene iznosile su 482 EUR po toni u 2005. Ravnomjerno su se povećavale dok nisu dosegle razinu od 524 EUR po toni u 2008., dok su u RIP-u pale na 502 EUR po toni. Ukupno su se tijekom razmatranog razdoblja povećale za 4 %.
Tablica 3.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Kineske uvozne cijene (EUR/tona)
482
511
514
524
502
Indeks
100
106
107
109
104
Izvor: Prilagođeni cijene uvoza prema podacima Eurostata.
3.3. Sniženje cijene
(58)
Za potrebe analize sniženja cijene uspoređene su ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda IU nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razini franko tvornica, s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama dotičnog uvoza, utvrđenima na osnovi CIF s odgovarajućom prilagodbom za carine i troškove nakon uvoza. Usporedba je izvršena nakon odbijanja rabata i popusta.
(59)
Na temelju gore navedene metodologije, razlika između gore navedenih cijena, izraženih kao postotak ponderirane prosječne cijene (franko tvornica) IU-a, pokazuje maržu sniženja cijene u rasponu od 13 % do 29 %, pri čemu se veći iznos dodjeljuje proizvođačima izvoznicima koji ne surađuju.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(60)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na IU uključivalo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika koji imaju utjecaj na stanje IU-a tijekom razmatranog razdoblja.
4.1. Proizvodni kapacitet, proizvodnja i iskorištenost kapaciteta
(61)
Proizvodni kapacitet povećao se za 4 % u razdoblju od 2005. do 2007. te je ostao na toj razini do kraja razmatranog razdoblja.
(62)
Proizvodnja dotičnog proizvoda povećala se između 2005. i 2007., nakon čega se smanjila u razdoblju od RIP-a. Ukupno, proizvodnja je tijekom razmatranog razdoblja pala za 12 %. Ukupna proizvodnja tijekom RIP-a iznosila je između 30 000 i 40 000 tona.
(63)
Kao rezultata smanjenja obujma proizvodnje, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 4.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Proizvodni kapacitet Indeks
100
100
104
104
104
Obujam proizvodnje Indeks
100
104
105
84
88
Iskorištenost kapaciteta Indeks
100
104
101
81
85
Izvor: Odgovori na upitnik.
4.2. Obujam prodaje, tržišni udio i prosječne jedinične cijene u Uniji
(64)
Obujam prodaje dotičnog proizvoda IU-a nepovezanim kupcima na tržištu Unije zadržao se na sličnim razinama od 2005. do 2007., a potom je pao za 13 postotnih bodova. Tijekom razmatranog razdoblja zabilježen je pad obujma prodaje od 21 %.
(65)
Tržišni udio IU-a smanjio se tijekom razmatranog razdoblja sa 74,9 % u 2005. na 64,7 % tijekom RIP-a.
(66)
Prosječne prodajne cijene nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjile su se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. Od 2006. do 2008. prosječne prodajne cijene zadržale su se na sličnim razinama, ali su potom pale za 9 % tijekom RIP-a.
Tablica 5.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam prodaje Indeks
100
104
99
86
79
Tržišni udio IU-a
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Indeks
100
98
89
82
86
Prosječne cijene Indeks
100
97
97
97
88
Izvor: Odgovori na upitnik.
4.3. Zalihe
(67)
Zalihe su se tijekom razmatranog razdoblja smanjile za 37 %. Na kraju RIP-a razina zaliha iznosila je između 1 000 i 5 000 tona.
Tablica 6.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Zalihe Indeks
100
92
120
92
63
Izvor: Odgovori na upitnik.
4.4. Profitabilnost, ulaganja, povrat ulaganja i novčani tijek
(68)
Prodaja IU-a istovjetnog proizvoda na tržištu Unije ostvarivala je dobit tijekom razmatranog razdoblja, ali se profitabilnost značajno smanjila od 2005. do RIP-a.
(69)
Iako su se ulaganja nastavila tijekom razdoblja od 2005. do 2007., sa smanjenjem u 2006., ona su se značajno smanjila u 2008. i tijekom RIP-a. Tijekom razmatranog razdoblja ulaganja su se smanjila za 76 %.
(70)
Slično se kretao i povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje dotičnog proizvoda, koji je bio stabilan od 2005. do 2007., ali se smanjio u 2008. i tijekom RIP-a.
(71)
Što se tiče ostalih financijskih pokazatelja, novčani tok koji je ostvario IU smanjio se za 51 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 7.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Profitabilnost Indeks
100
90
86
52
19
Ulaganja Indeks
100
61
140
16
24
Povrat ulaganja Indeks
100
100
100
60
21
Novčani tok Indeks
100
92
20
106
49
Izvor: Odgovori na upitnik.
4.5. Zaposlenost, produktivnost i plaće
(72)
Zaposlenost se neznatno povećala od 2005. do 2007., a potom se smanjila u 2008. i RIP-u. Tijekom razmatranog razdoblja zaposlenost se smanjila za 13 %.
(73)
Plaće su se smanjile za 6 % u 2006., ali su se vratile na razinu iz 2005. u 2007. te se povećale u 2008. i tijekom RIP-a. Tijekom razmatranog razdoblja plaće su se povećale za 10 %.
(74)
Produktivnost po zaposleniku ostala je stabilna tijekom razmatranog razdoblja, povećavajući se za 1 % od 2005. do RIP-a.
Tablica 8.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Zaposlenost Indeks
100
99
104
85
87
Plaće Indeks
100
94
100
104
110
Produktivnost Indeks
100
104
101
99
101
Izvor: Odgovori na upitnik.
4.6. Rast
(75)
Dok se potrošnja Unije smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, obujam prodaje IU-a smanjio se za 21 %. To je dovelo do gubitka tržišnog udjela IU-a tijekom razmatranog razdoblja od 10 postotnih bodova.
4.7. Visina dampinške marže
(76)
Dampinške su marže za Kinu, navedene gore u odjeljku o dampingu, značajne. S obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, učinak dampinških marža ne može se smatrati zanemarivim.
5. Zaključak o šteti
(77)
Većina pokazatelja štete u vezi s IU-jem razvijala se negativno tijekom razmatranog razdoblja. Pokazatelji financijskih rezultata IU-a, uključujući povrat ulaganja, novčani tok i profitabilnost, također su se razvijali negativno tijekom razmatranog razdoblja.
(78)
Ispitni je postupak također pokazao da je jeftini kineski uvoz snižavao cijene industrije Unije za do 29 % tijekom RIP-a. IU je pretrpio smanjenje obujma prodaje i pad tržišnog udjela.
(79)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(80)
U skladu s člankom 3. stavkom 6. i člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe, Europska komisija ispitivala je je li dampinški uvoz suhog natrijevoga glukonata podrijetlom iz Kine prouzročio štetu industriji Unije u mjeri koju se smatra materijalnom. Poznati čimbenici osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije, također su ispitivani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(81)
Tijekom razmatranog razdoblja obujam dampinškog uvoza po niskim cijenama iz Kine povećao se za 77 %, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela kineskog uvoza na tržištu Unije od 94 % tijekom istog razdoblja. Smanjenje uvoza iz Kine između 2008. i RIP-a, uključujući gubitak tržišnog udjela, ne smatra se značajnim u usporedbi s cjelokupnim stanjem utvrđenim tijekom razmatranog razdoblja.
(82)
Navedeno povećanje uvoza iz Kine tijekom razmatranog razdoblja odvijalo se usporedno s negativnim kretanjem većine pokazatelja štete IU-a. IU je pretrpio smanjenje prodaje u pogledu obujma i vrijednosti na tržištu Unije, što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 10 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 65. Sniženje cijene dampinškog kineskog uvoza spriječilo je IU da zadrži svoje razine cijena na tržištu Unije. To je dovelo do značajnog smanjenja profitabilnosti ispod razina koje bi omogućile potrebna ulaganja.
(83)
Na temelju gore navedenog, privremeno se zaključuje da je dampinški uvoz po niskim cijenama iz Kine, koji je značajno snizio cijene IU-a tijekom razmatranog razdoblja, imao odlučujuću ulogu u šteti koju je pretrpjela industrija Unije, što se odražava u njezinom slabom financijskom stanju te u pogoršanju ostalih pokazatelja štete tijekom razmatranog razdoblja, kao i u gubitku tržišnog udjela.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(84)
Uvoz iz ostalih trećih zemalja koje nisu obuhvaćene ovim ispitnim postupkom, smanjio se za 23 % tijekom razmatranog razdoblja, što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 2 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. Cijena navedenog uvoza povećala se za 102 % tijekom razmatranog razdoblja.
(85)
Kretanja obujma uvoza i cijena iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja bila su kako slijedi:
Tablica 9.
Ostale treće zemlje
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Ukupan obujam preostalog uvoza (tone)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Indeks
100
71
68
84
77
Prosječna cijena preostalog uvoza (EUR/tona)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Indeks
100
140
143
184
202
Izvor: Prilagođeni podaci Eurostata.
(86)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio se za 23 % tijekom razmatranog razdoblja, dok su se tijekom istog razdoblja cijene uvoza udvostručile. Cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja bile su značajno više od prodajnih cijena IU-a tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Na toj osnovi privremeno se zaključuje da uvoz ostalih trećih zemalja nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između utvrđenog dampinga i materijalne štete koju dampinški uvoz iz Kine uzrokuje industriji Unije.
3.2. Izvozni rezultati industrije Unije
(87)
Tijekom razmatranog razdoblja izvozna prodaja IU-a smanjila se za 10 %, a cijene su se povećale za 8 %.
(88)
U pogledu gore navedenog smatra se da izvozna prodaja IU-a u ostale treće zemlje ne može prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Kine i materijalne štete koju uzrokuje.
3.3. Ograničeno korištenje
(89)
Tijekom razmatranog razdoblja ograničeno korištenje IU-a povećalo se za 56 %, kako se navodi u sljedećoj tablici:
Tablica 10.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Ograničeno korištenje Indeks
100
126
115
148
156
Izvor: Odgovori na upitnik.
(90)
Međutim, napominje se IU i dalje ima rezervni kapacitet u rasponu od 10 000 i 20 000 tona. To znači da se prijelaz na ograničeno korištenje može smatrati poslovnim odgovorom na dampinški uvoz iz Kine budući da proizvodnja proizvoda na kraju proizvodnog lanca može biti profitabilnija s obzirom na niske razine cijena natrijevoga glukonata. Činjenica da su i dalje na raspolaganju značajni rezervni kapaciteti ukazuje na to da se IU ne želi konačno preusmjeriti na proizvodnju proizvoda na kraju proizvodnog lanca te da se ona može smatrati mjerom obrane od dampinškog uvoza.
(91)
Stoga se smatra da povećanje ograničenog korištenja nije prekinulo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz Kine i materijalne štete koju uzrokuje IU-u.
3.4. Kretanje potrošnje EU-a
(92)
Napominje se da se potrošnja EU-a smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, a to se može smatrati posljedicom gospodarskog pada koji traje. Stoga se ispitivalo može li pad potrošnje imati učinka na štetno stanje IU-a.
(93)
Međutim, obujam prodaje IU-a u većoj se mjeri smanjio, odnosno za 21 % dok se kineski uvoz povećao za 77 % tijekom istog razdoblja. Što se tiče tržišnog udjela, vidljivo je isto kretanje. IU izgubio je oko 10 postotnih bodova svog tržišnog udjela dok je kineski uvoz udvostručio svoj, s 12,8 % u 2005. na 24,9 % u RIP-u.
(94)
Što se tiče gore navedenog, privremeno se zaključuje da se smanjenje potrošnje EU-a ne može samo po sebi smatrati razlogom prekida uzročno-posljedične veze između dampinškog uvoza iz Kine i materijalne štete koju je pretrpio IU.
4. Zaključak o uzročnosti
(95)
Gornja je analiza pokazala da je tijekom razmatranog razdoblja došlo do značajnog povećanja obujma i tržišnog udjela dampinškog uvoza podrijetlom iz Kine uz značajno sniženje cijene. Navedeni porast tržišnog udjela uvoza po niskim cijenama iz Kine dogodio se usporedno s padom tržišnog udjela IU-a koji je, zajedno s pritiskom na snižavanje cijena, doveo do pogoršanja stanja IU-a tijekom razmatranog razdoblja. S druge strane, ispitivanjem ostalih čimbenika koji su mogli prouzročiti štetu IU-u, otkriveno je da ni jedan od njih nije mogao imati značajan negativni učinak.
(96)
Na temelju gore navedene analize, koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je uvoz iz Kine uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
F. INTERES UNIJE
1. Uvodna napomena
(97)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, Europska je komisija ispitala postoje li, unatoč zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje antidampinških mjera nije u interesu Unije. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir svih uključenih interesa, tj. interesa IU-a, uvoznikâ i korisnikâ dotičnog proizvoda.
2. Industrija Unije
2.1. Učinci uvođenja ili neuvođenja mjere na industriju Unije
(98)
Kako je gore objašnjeno, zbog dampinškog uvoza, šteta je nastala u obliku značajnog smanjenja obujma prodaje i cijena, što je potom dovelo do pogoršanja stanja IU-a. Očekuje se da će se, nakon uvođenja antidampinških pristojba, povećati obujam i cijene suhog natrijevoga glokonata koji prodaje IU, a to bi posljedično omogućilo IU-u da dosegne prihvatljivu razinu profitabilnosti.
(99)
Smatra se da će uvođenje mjera obnoviti pošteno tržišno natjecanje na tržištu. Treba napomenuti da je smanjenje dobiti IU-a rezultat poteškoća u natjecanju s dampinškim uvozom po niskim cijenama podrijetlom iz Kine. Uvođenje antidampinških mjera vjerojatno će omogućiti IU-u da ponovo zauzme barem dio izgubljenog tržišnog udjela s posljedičnim pozitivnim učinkom na profitabilnost.
(100)
Ako se ne uvedu mjere, vjerojatno je daljnje pogoršanje stanja IU-a. Učinak pada cijena dampinškog uvoza nastavio bi sprječavati sve napore IU-a u pogledu povrata na dostatno profitabilnu razinu. Nepoduzimanje mjera ugrozilo bi dugoročnu prisutnost IU-a.
(101)
Kao zaključak, očekuje se da bi mjere bile učinkovite i da bi omogućile industriji Unije mogućnost oporavka od štetnog dampinga utvrđenog u ispitnom postupku.
3. Uvoznici/trgovci
(102)
Upitnici su poslani na pet uvoznika. Ni jedan od njih nije surađivao u ispitnom postupku.
(103)
U navedenim okolnostima, privremeno se zaključuje da učinak antidampinških mjera, ako ikakav, najvjerojatnije neće imati materijalni učinak na uvoznike/trgovce.
4. Korisnici
(104)
Upitnici su poslani na 23 korisnika. Međutim, samo su četiri korisnika surađivali u ispitnom postupku, od kojih su samo trojica koristila i izravno uvozila dotični proizvod iz Kine. Izravan uvoz navedena tri korisnika koji surađuju činio je 10 % ukupnog uvoza suhog natrijevoga glukonata iz Kine tijekom RIP-a. Četvrti korisnik koji surađuje nije koristio dotični proizvod uvezen iz Kine.
(105)
Navedena četiri korisnika iz Njemačke, Francuske i Ujedinjene Kraljevine aktivni su u kemijskoj industriji te proizvode širok asortiman proizvoda, pri čemu za neke koriste natrijev glukonat kao sirovinu. U prosjeku, natrijev glukonat ne predstavlja značajan dio troškova ulaznih materijala. Općenito, ocjenjuje se da je najveći učinak predložene antidampinške pristojbe, pod pretpostavkom da se povećanja cijene ne mogu prebaciti na krajnjeg kupca, vrlo mali. Također treba napomenuti da je promet navedenih trgovačkih društava za proizvode koji koriste natrijev glukonat manji od 5 % njihovog ukupnog prometa.
(106)
U svijetlu gore navedenog, privremeno se zaključuje da, na temelju dostavljenih informacija, učinak antidampinških mjera, ako ikakav, najvjerojatnije neće imati materijalni učinak na korisnike.
5. Zaključak o interesu Unije
(107)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja antidampinških pristojba u ovom slučaju.
G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(108)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, uzrokovane štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(109)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpio IU.
(110)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Marža dobiti prije oporezivanja navedena u pritužbi smatrala se objektivnom te se koristila za tu svrhu.
(111)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena dotičnog proizvoda za IU. Neštetna cijena utvrđena je dodavanjem gore navedene profitne marže trošku proizvodnje.
(112)
Potrebno povećanje cijene potom je određeno na temelju usporedbe prilagođene ponderirane prosječne uvozne cijene, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijene, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom dotičnog proizvoda koji je IU prodao na tržištu Unije. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak ukupne uvozne vrijednosti CIF.
(113)
što se tiče izračuna razine uklanjanja štete na cijelom području zemlje za sve ostale proizvođače izvoznike u Kini, treba podsjetiti da je razina suradnje bila niska. Stoga je ova marža štete izračunana korištenjem podataka iz pritužbe ažuriranih prema RIP-u.
2. Privremene mjere
(114)
U svjetlu gore navedenog, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz Kine na razini nižoj od marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(115)
Predložene antidampinške pristojbe iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Marža uklanjanja štete
Dampinška marža
Stopa antidampinške pristojbe
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Sva ostala trgovačka društva
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Individualne stope antidampinške pristojbe za trgovačka društva koje su navedene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Navedene stope pristojba (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni posebni pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(117)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena navedenih stopa antidampinških pristojba za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se Komisiji (3) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koji imaju koristi od pojedinačnih stopa carine.
(118)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
3. Posebno praćenje
(119)
Kako bi se rizik izbjegavanja mjera sveo na najmanju moguću mjeru zbog velike razlike u stopama pristojba, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena antidampinških pristojba. Navedene posebne mjere uključuju sljedeće:
(120)
Dostavljanje carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima propisanima u Prilogu ovoj Uredbi. Uvoz koji ne prati takav račun podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve ostale izvoznike.
(121)
Dođe li do značajnog povećanja opsega uvoza trgovačkih društava koja ostvaruju pogodnosti od niskih individualnih stopa pristojba nakon uvođenja antidampinških mjera, može se smatrati da sam porast obujma predstavlja promjenu strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. Osnovne uredbe. U takvim okolnostima, i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. Taj ispitni postupak može, između ostalog, ispitivati potrebu za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojba te posljedično uvođenje pristojbe na cijelom području zemlje,
H. ZAVRŠNA ODREDBA
(122)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačne pristojbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz suhog natrijevoga glukonata, broj CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 te registracijski broj CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, koji se trenutačno razvrstava prema oznaci KN ex 2918 16 00 (oznaka TARIC 2918160010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
27,3 %
A973
Sva ostala trgovačka društva
53,4 %
A999
3. Primjena pojedinačnih stopa pristojba navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
5. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je usvojena Uredba, izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
U skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. svibnja 2010.