RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 803/2011
af 4. august 2011
om ophævelse af udligningstolden på importen af visse bredspektrede antibiotika med oprindelse i Indien og om afslutning af proceduren vedrørende denne import efter en fornyet undersøgelse foretaget i henhold til artikel 18, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 18,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
I maj 2005, efter en kombineret udløbs- og interimsundersøgelse, (»den kombinerede undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 713/2005 (2) en endelig udligningstold på importen af visse bredspektrede antibiotika, nærmere bestemt amoxicillin trihydrat, ampicillin trihydrat og cefalexin, ikke i doseret stand eller i former eller pakninger til detailsalg (»den pågældende vare«) i øjeblikket henhørende under KN-kode ex29411000 og ex29419000, med oprindelse i Indien. Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på mellem 17,3 % og 32 %. De oprindelige foranstaltninger var blevet indført ved forordning (EF) nr. 2164/98 (3).
(2)
Efter en delvis interimsundersøgelse ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 1176/2008 (4) den udligningstoldsats, der skal gælde for en indisk eksportør.
1.2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(3)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de gældende endelige foranstaltninger modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af forordning (EF) nr. 713/2005 i henhold til artikel 18, stk. 2, i grundforordningen, fra to EU-producenter: DSM og Sandoz (»ansøgerne«), som tegner sig for en betydelig del, nemlig over 50 %, af den samlede EU-produktion af visse bredspektrede antibiotika.
(4)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet subsidiering og skade for EU-erhvervsgrenen.
(5)
Før indledningen af udløbsundersøgelsen underrettede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 9, og artikel 22, stk. 1, den indiske regering om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret anmodning om en fornyet undersøgelse. Den indiske regering blev indkaldt til konsultationer med henblik på at kaste lys over situationen med hensyn til indholdet af anmodningen og nå til en gensidigt acceptabel løsning. Den indiske regering har reageret meget sent på denne opfordring, og derfor har sådanne konsultationer ikke fundet sted.
1.3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(6)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 12. maj 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18.
1.4. Undersøgelse
1.4.1. Undersøgelsesperiode
(7)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet subsidiering omfattede perioden fra 1. april 2009 til 31. marts 2010 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
1.4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(8)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne, leverandørerne og de brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt den indiske regering om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(9)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(10)
I betragtning af det åbenbare store antal eksporterende producenter af den pågældende vare i Indien, som var nævnt i anmodningen, blev det anset for hensigtsmæssigt i henhold til grundforordningens artikel 27 at undersøge, om der burde anvendes stikprøver. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 27, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelserne og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Kun tre eksporterende producenter gav sig til kende. Derfor blev der ikke foretaget stikprøver.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra tre producenter i Unionen, fra de tre eksporterende producenter og fra den indiske regering. Ingen af de øvrige producenter besvarede spørgeskemaet eller leverede oplysninger. Ingen af importørerne henvendte sig under stikprøveudtagningen, og ingen andre importører afgav oplysninger til Kommissionen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(12)
En af producenterne påstod, at vurderingen af EU-erhvervsgrenens situation også bør omfatte data fra en anden påstået EU-producent. Da det blev konstateret, at dette selskab ikke producerede den pågældende vare, blev denne påstand imidlertid afvist.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet subsidiering med deraf følgende skade, og fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
a)
EU-producenter:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft, Nederlandene, der også besvarede Kommissionens spørgeskema på vegne af DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda, Spanien. Disse to selskaber er i det følgende samlet benævnt »DSM«
-
Deretil S.A. (tidligere DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Spanien, benævnt »Deretil« og
-
Sandoz GmbH, Kundl, Østrig, som også besvarede Kommissionens spørgeskema på vegne af Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona, Spanien. Disse to selskaber er i det følgende samlet benævnt »Sandoz«.
b)
Eksporterende producenter i Indien:
-
Lupin Limited, Mumbai
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh and Baddi og
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon.
c)
Den indiske regering
-
Handelsministeriet, New Delhi.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(14)
Den vare, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, er samme vare, som var omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 713/2005, nærmere bestemt amoxicillin trihydrat, ampicillin trihydrat og cefalexin, ikke i doseret stand eller i former eller pakninger til detailsalg, med oprindelse i Indien og henhørende under KN-kode ex29411000 og ex29419000 (»den pågældende vare«).
(15)
Ved undersøgelsen blev det i lighed med den tidligere fornyede undersøgelse bekræftet, at den pågældende vare og de varer, der er fremstillet og solgt af den eksporterende producent på hjemmemarkedet i Indien, samt de varer, der er fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenterne, havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor var samme vare i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c).
3. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SUBSIDIERING
3.1. Indledning
(16)
Som nævnt ovenfor i betragtning 11 gav tre eksporterende producenter sig til kende og udfyldte spørgeskemaet. Men kun to af disse tre eksporterende producenter rapporterede, at de havde gennemført salg af den pågældende vare til Unionen i NUP.
(17)
På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om en fornyet undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:
Landsdækkende ordninger:
a)
Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordning)
b)
Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)
c)
Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)
d)
Focus Market Scheme (»FMS«)
e)
Duty Free Import Authorisation (»DFIA«) (ordning med toldfri import)
f)
Export Oriented Units (»EOU«)/Export Processing Zones (»EPZ«)/Special Economic Zones (»SEZ«)
g)
Export Credit Scheme (»ECS«) (eksportkreditordning) og
h)
Income Tax Exemption Scheme (»ITES«) (indkomstskattefritagelsesordning).
Regionale ordninger:
i)
Punjab Industrial Incentive Scheme (Punjabs industrifremmeordning) og
j)
Gujarat Industrial Incentive Scheme (Gujarats industrifremmeordning).
(18)
De nævnte ordninger a) til f) er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (nr. 22 af 1992) (»loven om udenrigshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udenrigshandel bemyndiges den indiske regering til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser sammenfattes i »Foreign Trade Policy«-dokumenter (»FTP-dokumenter«), der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. To FTP-dokumenter er relevante for NUP i den foreliggende sag, nemlig FTP 04-09 og FTP 09-14. Sidstnævnte trådte i kraft i august 2009. Desuden fastsætter den indiske regering også procedurer for FTP 2004-2009 og FTP 2009-2014 i »Handbook of Procedures, volume I« (»Procedurehåndbogen«) (henholdsvis »HOP I 04-09« og »HOP I 09-14«). Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt.
(19)
Ordning g) er baseret på section 21 og 35A i Banking Regulation Act 1949 (»bankloven af 1949«), der tillader Reserve Bank of India (»RBI«) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.
(20)
Ordning h) er baseret på Income Tax Act of 1961 (»indkomstskatteloven af 1961«), som ændres årligt ved Finance Act (»finansloven«).
(21)
Ordning i) forvaltes af delstaten Punjab og er baseret på Punjabs lov om industripolitik og incitamenter.
(22)
Ordning j) forvaltes af delstaten Gujarat og er baseret på Gujarats industrifremmepolitik.
3.2. Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordningen)
a) Retsgrundlag
(23)
Ordningen er nærmere beskrevet i punkt 4.1.1 til 4.1.14 i FTP 04-09 og FTP 09-14 og punkt 4.1 til 4.30A i HOP I 04-09 og i HOP I 09-14.
b) Støtteberettigelse
(24)
AAS består af seks underordninger, der er beskrevet nærmere i betragtning 25. Disse underordninger er bl.a. forskellige med hensyn til støtteberettigelsen. Producent-eksportører og forhandler-eksportører, der er »forbundne« med støttende producenter, kan anvende AAS for fysisk eksport og årligt behov. Producent-eksportører, der leverer til den endelige eksportør, kan anvende AAS for mellemleverancer. Hovedleverandører, der leverer til kategorier »ligestillet med eksport«, jf. punkt 8.2 i FTP 04-09 og FTP 09-14, såsom leverandører til eksportorienterede virksomheder (»EOU«), er berettiget til AAS for transaktioner ligestillet med eksport. Endelig er mellemleverandører til producent-eksportører berettiget til fordele i forbindelse med transaktioner ligestillet med eksport i henhold til underordningerne for attester til forudgående frigivelse (»ARO« -»Advance Release Order«) og løbende indenlandsk remburs.
c) Praktisk gennemførelse
(25)
Forhåndstilladelser kan udstedes for:
i)
fysisk eksport: Dette er den vigtigste underordning. Den gør det muligt toldfrit at importere råmaterialer til fremstilling af en specifik færdig eksportvare. »Fysisk« betyder i denne forbindelse, at eksportvaren skal forlade indisk territorium. Importtilladelsen og eksportforpligtelsen, herunder eksportvarens type, er specificeret i forhåndstilladelsen
ii)
årligt behov: En sådan forhåndstilladelse er ikke knyttet til en bestemt eksportvare, men til en bredere varegruppe (f.eks. kemiske og dermed forbundne produkter). Indehaveren af forhåndstilladelsen kan - op til en bestemt værditærskel, som fastsættes efter tidligere eksportresultater - toldfrit importere ethvert råmateriale, der skal benyttes til fremstilling af enhver vare i den relevante varegruppe. Indehaveren af tilladelsen kan vælge at eksportere enhver færdig vare i varegruppen, hvor sådanne toldfrie materialer er anvendt
iii)
mellemleverancer: Denne underordning omfatter tilfælde, hvor to producenter har til hensigt at fremstille én enkelt eksportvare og stå for hver sin del af produktionsprocessen. Den producent-eksportør, der fremstiller mellemproduktet, kan toldfrit importere råmaterialer og i den forbindelse opnå AAS for mellemleverancer. Den endelige eksportør færdiggør produktionen og er forpligtet til at eksportere den færdige vare
iv)
transaktioner ligestillet med eksport: Denne underordning gør det muligt for en hovedleverandør toldfrit at importere råmaterialer, som er nødvendige for produktionen af varer, der skal sælges i »transaktioner ligestillet med eksport« til de kundekategorier, der er anført i punkt 8.2.b) til f), g), i) og j) i FTP 04-09 og FTP 09-14. Ifølge den indiske regering forstås der ved transaktioner ligestillet med eksport transaktioner, hvor de leverede varer ikke forlader landet. En række kategorier af leverancer anses for at være transaktioner ligestillet med eksport, forudsat at varerne er fremstillet i Indien, f.eks. leverancer af varer til eksportorienterede virksomheder eller til virksomheder i særlige økonomiske områder (SEZ)
v)
ARO (attester til forudgående frigivelse): En indehaver af en forhåndstilladelse, der ønsker at anskaffe råmaterialerne fra indenlandske kilder i stedet for at importere dem direkte, kan vælge at anskaffe dem ved at anvende ARO'er. I sådanne tilfælde godkendes forhåndstilladelserne som ARO'er og påtegnes til den indenlandske leverandør ved levering af de derpå anførte varer. Påtegnelsen af ARO'erne giver den indenlandske leverandør ret til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. punkt 8.3 i FTP 04-09 og FTP 09-14 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige punktafgifter). Ved ARO-mekanismen ydes der refusion af skatter og afgifter til leverandøren, i stedet for at disse beløb tilbagebetales til den endelige eksportør i form af toldgodtgørelse eller -refusion. Skatter og afgifter kan refunderes for både lokale og importerede råmaterialer
vi)
løbende indenlandsk remburs: Denne underordning dækker også indenlandske leverancer til en indehaver af en forhåndstilladelse. Indehaveren af en forhåndstilladelse kan henvende sig til en bank for at åbne en indenlandsk remburs til fordel for en indenlandsk leverandør. Banken ugyldiggør forhåndstilladelsen til direkte import for den værdi og de varemængder, der købes i landet i stedet for at blive importeret. Den indenlandske leverandør vil være berettiget til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. punkt 8.3 i FTP 04-09 og FTP 09-14 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, godtgørelse og tilbagebetaling af endelige forbrugsafgifter).
(26)
I NUP opnåede en af de to samarbejdsvillige eksportører indrømmelser under AAS. Den underordning, dette selskab anvendte, var i) fysisk eksport. Det er derfor ikke nødvendigt at undersøge, om de resterende uudnyttede underordninger er udligningsberettigede.
(27)
Importerede råmaterialer kan ikke afhændes og skal bruges til fremstilling af den færdige eksportvare. Eksportforpligtelsen skal opfyldes inden for en fastsat frist efter udstedelsen af forhåndstilladelsen. Efter den kombinerede undersøgelse er den blevet forlænget til 36 måneder (tidligere 24 måneder med mulighed for to forlængelser på hver seks måneder).
(28)
Af hensyn til de indiske myndigheders kontrol er indehaveren af en forhåndstilladelse retligt forpligtet til at føre et register over det faktiske forbrug (»korrekt og behørigt regnskab«) af toldfrit importerede varer eller varer købt på hjemmemarkedet for hver forhåndstilladelse, som pr. foreskrevet format (punkt 4.26 og 4.30 samt tillæg 23 i HOP I 04-09 og HOP I 09-14). Dette register skal revideres af en ekstern statsautoriseret revisor, som udsteder en attest om, at den foreskrevne fortegnelse og de relevante bogføringer er undersøgt, og at de oplysninger, der er afgivet i henhold til tillæg 23, er sande og korrekte i enhver henseende.
(29)
Med hensyn til anvendelse af AAS for fysisk eksport i NUP er både importtilladelsen og eksportforpligtelsen fastsat i mængde og værdi af den indiske regering og anført på forhåndstilladelsen. Desuden skal de tilsvarende transaktioner bekræftes på forhåndstilladelsen af statens embedsmænd på import- og eksporttidspunktet. Den mængde import, der er tilladt i henhold til denne ordning, fastsættes af den indiske regering på grundlag af såkaldte standard input/output-normer (»SION«). Der er fastsat SION'er for de fleste varer (herunder den pågældende vare), og de udstedes af den indiske regering. Efter den kombinerede undersøgelse er SION'erne blevet nedjusteret, og i NUP var salget for de vigtigste råmaterialer, afhængigt af produkt og rute, 2,3 % til 16,1 % lavere end i den kombinerede undersøgelse.
(30)
På trods af denne sænkning af SION'erne konstateredes det, at det faktiske forbrug for en af de pågældende produkttyper stadig var under SION'erne. Desuden blev det konstateret, at selskabet ikke førte register over forbruget, jf. betragtning 28 ovenfor (»tillæg 23«), kontrolleret af en ekstern revisor, selv om dette er obligatorisk. På trods af overtrædelsen af dette krav har virksomheden gjort brug af fordelene under AAS, der endvidere i lyset af den konstaterede overvurdering af SION'erne overskrider de retlige bestemmelser herfor.
d) Fremsatte bemærkninger
(31)
Den indiske regering og en eksporterende producent fremsatte bemærkninger om AAS.
(32)
Den indiske regering fremførte, at AAS fungerer som en tilladt godtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning med en kontrolordning, der er i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag I, II og III til grundforordningen og er iværksat med henblik på at overvåge sammenhængen mellem toldfri råmaterialer og færdige eksportvarer. Den indiske regering fremførte yderligere, at kun eftergivelse eller godtgørelse af importafgifter ud over, hvad opkræves på indførte råmaterialer, der forbruges ved fremstillingen af eksporterede varer, ifølge grundforordningen kan udlignes. For så vidt angår en kontrolordning insisterede den på, at der forefandtes et fyldestgørende system. I denne forbindelse henviste den til en række kontrolelementer, der var tilgængelige for den indiske regering med henblik på denne kontrol, herunder SION, mængdeoplysninger i import- og eksportdokumenter og kontroller af indløsning efter indførsel og udførsel. Den indiske regering mindede også om, at ordningen foreskriver, at hvis der er uudnyttede materialer, skal der betales fuld told tillige med renter.
(33)
Den eksporterende producent, der havde benyttet AAS i forbindelse med sit EU-salg, havde ingen bemærkninger til resultaterne, hvad angår beskrivelse og praktisk gennemførelse som sammenfattet i punkt a) til c), men anfægtede dog en række tal i beregningen af subsidiebeløbet. Idet beregningen blev kontrolleret, og der ikke var behov for korrektioner, blev disse spørgsmål blev afklaret over for den pågældende virksomhed.
e) Konklusion
(34)
Fritagelsen for importtold er et subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra den indiske regering, der har medført en fordel for den undersøgte eksportør.
(35)
Desuden er AAS for fysisk eksport retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). Uden en eksportforpligtelse kan en virksomhed ikke opnå fordele i henhold til denne ordning.
(36)
Ved nærværende udløbsundersøgelse er det derfor blevet bekræftet, at den vigtigste underordning, der blev benyttet i den aktuelle sag, ikke kan betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke reglerne i bilag I, (punkt i)), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. Selv om der findes en kontrolordning eller -procedure til at bekræfte, hvorvidt der blev brugt råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4), samt for substitutionsgodtgørelsesordningers vedkommende grundforordningens bilag III, del II, punkt 2), benyttede den indiske regering sig ikke konsekvent heraf. SION'erne kan ikke i sig selv anses for at være et system til kontrol af det faktiske forbrug, da de er blevet anset for at være for rundhåndede, og da det er fastslået, at for store indrømmede fordele ikke tilbagesøges af den indiske regering. Endvidere gennemførte den indiske regering ikke en effektiv kontrol på grundlag af korrekte registre over det faktiske forbrug. Den indiske regering foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råmaterialer, selv om det normalt er nødvendigt, når der ikke findes en effektiv kontrolordning (grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3). Endelig er det blevet bekræftet, at inddragelsen af statsautoriserede revisorer i kontrolprocessen i praksis ikke sikret, selv om dette er påkrævet ved lov.
(37)
AAS for fysisk eksport er derfor udligningsberettiget.
f) Beregning af subsidiebeløbet
(38)
Da der ikke er tale om tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, udgør den udligningsberettigede fordel eftergivelsen af den samlede importtold, der normalt betales ved import af råmaterialer. I denne henseende og hvad angår den indiske regerings påstand i betragtning 32 ovenfor, skal det bemærkes, at grundforordningen ikke kun indeholder bestemmelser om udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb. Ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og dens bilag I, punkt i), kan der kun foretages udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb, hvis betingelserne i bilag II og III til grundforordningen er opfyldt. Disse betingelser var imidlertid ikke opfyldt i dette tilfælde. Hvis det konstateres, at der ikke findes en passende overvågningsprocedure, finder ovennævnte undtagelse for godtgørelsesordninger således ikke anvendelse, og i stedet gælder derfor den normale regel om, at det er de ubetalte afgifter, der er givet afkald på, som skal udlignes, og ikke de beløb, som angiveligt er eftergivet for meget. Som det fremgår af grundforordningens bilag II, del II, og bilag III, del II, påhviler det ikke undersøgelsesmyndigheden at beregne sådanne eftergivelser af for store beløb. Tværtimod skal den ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), kun fastslå, at der foreligger tilstrækkelige beviser for, at en kontrolordning, der angiveligt anvendes, ikke er hensigtsmæssig.
(39)
Subsidiebeløbet for den eksportør, der benyttede AAS, blev beregnet på grundlag af de importafgifter, som der var givet afkald på (basistold og særlig tillægstold) for de varer, der var importeret i henhold til den underordning, som blev benyttet for den pågældende vare i NUP (tæller). I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), blev de gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket subsidiebeløbet, når der blev fremsat berettigede krav herom. Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over eksportomsætningen fra den pågældende vare i NUP som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.
(40)
Den subsidiesats, der blev konstateret under denne ordning i NUP for den eneste samarbejdsvillige producent, der anvendte den, er på 12,3 %.
3.3. Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)
a) Retsgrundlag
(41)
DEPBS er beskrevet detaljeret i punkt 4.3 i FTP 04-09, i FTP 09-14 samt i kapitel 4 i HOP I 04-09 og i HOP I 09-14.
b) Støtteberettigelse
(42)
Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører kan benytte denne ordning.
c) Praktisk gennemførelse
(43)
En støtteberettiget eksportør kan anmode om DEPBS-kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. Den indiske regering har fastsat sådanne DEPBS-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes på grundlag af SION'er (jf. betragtning 29 ovenfor), og toldsatserne for denne formodede import, uanset om der rent faktisk er betalt importafgift eller ej. DEPBS-satserne for den pågældende vare i NUP i den aktuelle undersøgelse var 8 % for amoxicillin trihydrat og 7 % for ampicillin trihydrat og cefalexin og derfor i alle tilfælde højere end i den kombinerede undersøgelse.
(44)
For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal en virksomhed foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren afgive en erklæring til den indiske regering, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPBS. For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder et eksportforsendelsesdokument som led i forsendelsesproceduren. Af dette dokument fremgår bl.a. størrelsen af den DEPBS-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på dette tidspunkt omfanget af den fordel, denne vil opnå. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har den indiske regering ingen beføjelser med hensyn til indrømmelse af en DEPBS-kredit. Den DEPB-sats, der benyttes til at beregne fordelen, er den sats, der var gældende på tidspunktet for eksportangivelsen. Det er derfor ikke muligt at ændre fordelens størrelse efterfølgende.
(45)
Det konstateredes, at DEPBS-kreditter efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder. Sådanne kreditter kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, der kan indføres uden restriktioner, undtagen kapitalgoder. Varer, der er importeret ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. DEPB-kreditter er frit omsættelige og gyldige i en periode på 24 måneder fra udstedelsesdatoen.
(46)
Ansøgninger om DEPBS-kreditter registreres elektronisk og kan dække et ubegrænset antal eksporttransaktioner. I realiteten findes der ingen faste frister med hensyn til at søge om DEPBS-kreditter. Det elektroniske system, der anvendes til forvaltning af DEPBS, udelukker ikke automatisk eksporttransaktioner, der foretages efter de frister, der er nævnt i kapitel 4.47 i HOP I 04-09 og HOP I 09-14. Endvidere - som anført i kapitel 9.3 i HOP I 04-09 og HOP I 09-14 - kan ansøgninger, der er modtaget efter udløbet af fristerne for indsendelse, altid tages i betragtning ved pålæggelse af en mindre bøde (f.eks. 10 % af godtgørelsen).
(47)
Det blev konstateret, at én samarbejdsvillig indisk eksporterende producent anvendte denne ordning i NUP.
d) Fremsatte bemærkninger
(48)
Den indiske regering fremførte, at »fordelen for modtageren« kun kan måles, og ordningens udligningsberettigelse kun bestemmes, når der sælges DEPBS-licenser på markedet, da disse kun vil indebære en fordel, hvis og når de sælges på markedet. Med andre ord vil DEPBS-kreditter ikke være udligningsberettigede, når de anvendes til betaling af told på importerede varer, der benyttes som råmaterialer til fremstilling af eksportvarer.
e) Konklusioner vedrørende DEPBS
(49)
Ved DEPBS ydes der subsidier, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En DEPBS-kredit er et finansielt bidrag fra den indiske regering, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter, hvorved den indiske regering giver afkald på toldindtægter, den ellers ville have fået. Desuden medfører DEPBS-kreditten en fordel for eksportøren, fordi selskabets likviditet forbedres, ikke kun hvis en licens sælges på markedet, således som det blev fremført af den indiske regering, men også hvis den anvendes til betaling af told på importerede varer.
(50)
Endvidere er DEPBS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).
(51)
Denne ordning kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Desuden forefindes der ingen ordning eller procedure, der skal fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. bilag I, punkt i), og bilag II og III til grundforordningen. Endelig er en eksportør berettiget til DEPBS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råmaterialer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettiget til fordelene ved DEPBS.
f) Beregning af subsidiebeløbet
(52)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet som den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i NUP. I denne forbindelse konstateredes det, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion i henhold til denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at den indiske regering giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii).
(53)
I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved DEPBS som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner, der har fundet sted i henhold til denne ordning i NUP.
(54)
Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbene som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a).
(55)
Disse subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.
(56)
På baggrund af ovennævnte var den subsidiesats, der blev konstateret under denne ordning for den samarbejdsvillige eksporterende producent, der anvendte ordningen i NUP, på 6,9 %.
3.4. Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)
a) Retsgrundlag
(57)
Den detaljerede beskrivelse af EPCGS findes i kapitel 5 i FTP 04-09 og FTP 09-14 samt i kapitel 5 i HOP I 04-09 og i HOP I 09-14.
b) Støtteberettigelse
(58)
Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører, som er knyttet til støtteproducenter, samt leverandører af tjenesteydelser.
c) Praktisk gennemførelse
(59)
Med forbehold af en eksportforpligtelse har en virksomhed lov til at importere (nye og indtil ti år gamle brugte) kapitalgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder den indiske regering efter anmodning og efter betaling af et gebyr en EPCGS-licens. Ordningen giver mulighed for en reduceret importtoldsats på 5 % på alle kapitalgoder, der indføres under ordningen. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede kapitalgoder anvendes til at fremstille en vis mængde eksportvarer inden for en bestemt periode. I henhold til FTP 09-14 kan der importeres kapitalgoder med en told på 0 % i henhold til EPCGS, men i sådanne tilfælde er perioden for indfrielse af eksportforpligtelsen kortere.
(60)
EPCGS-licensindehaveren kan også anskaffe kapitalgoderne i Indien. I så fald kan den lokale producent af kapitalgoder benytte fordelen ved toldfri import af dele, der er nødvendige til fremstilling af sådanne kapitalgoder. Alternativt kan den lokale producent gøre krav på fordelen ved transaktioner ligestillet med eksport, for så vidt angår levering af kapitalgoder til en EPCGS-licensindehaver.
(61)
Det blev konstateret, at begge samarbejdsvillige eksporterende producenter anvendte denne ordning i NUP.
d) Fremsatte bemærkninger
(62)
Efter offentliggørelsen anfægtede den indiske regering udligningsberettigelsen for EPCGS. Navnlig blev det fremført, at EPCGS-subsidier med hensyn til indkøb af kapitalgoder ikke længere burde behandles som betinget af eksportresultater, når eksportforpligtelsen allerede var opfyldt før NUP. En eksporterende producent, som konstateredes at have modtaget EPCGS-subsidier, gjorde gældende, at disse subsidier ikke burde have været taget i betragtning, da de ikke ville være blevet benyttet til køb af kapitalgoder, der anvendes til produktion af den pågældende vare.
e) Konklusion om EPCGS
(63)
Ved EPCGS ydes der subsidier, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra den indiske regering, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som den indiske regering ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, fordi toldbesparelsen ved import forbedrer virksomhedens likviditet.
(64)
Påstanden om, at EPCGS-subsidier med hensyn til indkøb af kapitalgoder, hvor eksportforpligtelsen allerede var opfyldt før NUP, ikke længere burde være betinget af eksportresultater, må afvises. Det er ikke anfægtet, at EPCGS er retligt betinget af eksportresultater, da sådanne EPCGS-licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). Det tidspunkt, hvor eksportforpligtelsen faktisk ville være opfyldt, er i denne sammenhæng ikke relevant. For så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt kapitalgoderne anvendes til fremstilling af det pågældende produkt, jf. kapitel 5.2 i FTP 09-14, giver EPCGS mulighed for import af kapitalgoder til præproduktions-, produktions- og postproduktionsformål, (herunder fuldstændig nedrivning (»CKD«) eller delvis nedrivning (»SKD«) heraf samt til computersoftwaresystemer). Det er derfor klart, at også varer, som ikke anvendes til produktion af den pågældende vare, kan drage fordel af EPCGS. Det blev desuden fastslået, at eksportforpligtelsen i henhold til EPCGS blev opfyldt ved eksport af den pågældende vare. Påstanden afvises derfor.
(65)
EPCGS kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Kapitalgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladte ordninger, jf. grundforordningens bilag I, punkt i), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.
f) Beregning af subsidiebeløbet
(66)
Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede investeringsgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne investeringsgoder i den pågældende erhvervsgren. Der blev lagt renter til dette beløb for at afspejle den samlede værdi af fordelen over tid. Den kommercielle rente for lån i lokal valuta i NUP i Indien blev anset for passende til dette formål.
(67)
Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, og 3, blevet fordelt på eksportomsætningen i NUP som behørig nævner, fordi subsidiet er betinget af eksportresultater.
(68)
Den subsidiesats, der blev fastsat for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i forbindelse med denne ordning i NUP, er på 0,1-0,5 %.
3.5. Focus Market Scheme (»FMS«)
a) Retsgrundlag
(69)
Den detaljerede beskrivelse af FMS findes i punkt 3.9.1 til 3.9.2.2 i FTP 04-09, i punkt 3.14.1 til 3.14.3 i FTP 09-14, i punkt 3.20 til 3.20.3 i HOP I 04-09 samt i punkt 3.8 til 3.8.2 i HOP I 09-14.
b) Støtteberettigelse
(70)
Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører kan benytte denne ordning.
c) Praktisk gennemførelse
(71)
Under denne ordning er eksporten af alle varer til lande, der er meddelt i henhold til bilag 37(C) i HOP I 04-09 og HOP I 09-14, berettiget til en toldkredit på 2,5 % af fob-værdien af de varer, der er eksporteret i henhold til denne ordning. Visse former for eksportaktiviteter er udelukket fra denne ordning, f.eks. eksport af importerede eller omladede varer, transaktioner ligestillet med eksport, eksport af tjenester og eksportomsætning fra enheder, der opererer i særlige økonomiske områder. Visse former for varer er også udelukket fra denne ordning, f.eks. diamanter, ædelmetaller, malme, korn, sukker og olieprodukter.
(72)
Toldkreditterne i forbindelse med FMS er frit omsættelige og gyldige i en periode på 24 måneder fra datoen for udstedelse af det relevante toldgodtgørelsesdokument. De kan benyttes til at betale told på senere import af ethvert råmateriale eller enhver vare, herunder også kapitalgoder.
(73)
Toldgodtgørelsesdokumentet udstedes i eksporthavnen, efter at eksporten eller afsendelsen af varerne har fundet sted. Så længe ansøgeren tilvejebringer kopier af al relevant eksportdokumentation til myndighederne (f.eks. eksportordrer, fakturaer, forsendelsespapirer, bankbekræftelser), kan den indiske regering ikke frit bestemme, om der skal indrømmes toldkreditter.
d) Fremsatte bemærkninger
(74)
Efter meddelelsen fremførte den indiske regering, at toldgodtgørelsesdokumentet, indtil det sælges på markedet, ikke ville give nogen fordele overhovedet for modtageren og derfor ikke ville være udligningsberettiget. Det fremførtes, at FMS-kreditterne ikke vil være udligningsberettigede, når de anvendes til betaling af told på importerede varer, der benyttes som råmaterialer til fremstilling af eksportvarer. Den samarbejdsvillige eksporterende producent, der havde benyttet sig af fordelene ved FMS anførte, at ordningen er geografisk knyttet til andre lande, og at den ikke kan udlignes af Unionen.
e) Konklusion om FMS
(75)
Ved FMS ydes der subsidier, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En FMS-toldkredit er et finansielt bidrag fra den indiske regering, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter, hvorved den indiske regering giver afkald på toldindtægter, den ellers ville have fået. Desuden medfører FMS-toldkreditten, uanset om toldgodtgørelsesdokumentet anvendes til at udligne importafgifter eller sælges på markedet, en fordel for eksportøren, fordi virksomhedens likviditet forbedres.
(76)
Endvidere er FMS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og dermed udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). Den omstændighed, at EU-landene ikke er omfattet af FMS, er ikke er i strid med hverken den praktiske gennemførelse af ordningen eller den måde, hvorpå fordelen ved FMS anvendes, jf. betragtning 72 til 74 ovenfor. Denne påstand måtte derfor afvises.
(77)
Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Der findes ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. grundforordningens bilag I, punkt i), og bilag II og III. En eksportør er berettiget til fordelene ved FMS, uanset om de overhovedet importerer råmaterialer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der anskaffer alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettigede til fordelene ved FMS. Desuden kan en eksportør anvende FMS-toldkreditter til at importere kapitalgoder, selv om disse ikke er omfattet af anvendelsesområdet for tilladelige toldgodtgørelsesordninger (jf. grundforordningens bilag I, punkt i)), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.
f) Beregning af subsidiebeløbet
(78)
Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet og udtrykt ved den fordel, som det blev konstateret, at modtageren har opnået i NUP, og som den samarbejdende eksporterende producent på tidspunktet for eksporttransaktionen har opført på et periodiseringsgrundlag som indtægt. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over eksportomsætningen i NUP som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.
(79)
Den fastslåede subsidiesats med hensyn til denne ordning i NUP for den samarbejdsvillige eksporterende producent, der anvender ordningen, andrager 0,1 %.
3.6. Duty Free Imports Authorisation (»DFIA«) (ordning med toldfri import)
(80)
Det blev i undersøgelsen konstateret, at den samarbejdende indiske producent ikke opnåede fordele af DFIA i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
3.7. Export Oriented Units (»EOU«)/Export Processing Zones (»EPZ«)/Special Economic Zones (»SEZ«)
(81)
Det blev i undersøgelsen konstateret, at de samarbejdende indiske producenter ikke opnåede fordele af EOU, EPZ eller SEZ i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere disse ordninger yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
3.8. Export Credit Scheme (»ECS«) (eksportkreditordning)
a) Retsgrundlag
(82)
Ordningen er beskrevet i Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 fra RBI, der er rettet til alle forretningsbanker i Indien.
b) Støtteberettigelse
(83)
Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører og forhandler-eksportører.
c) Praktisk gennemførelse
(84)
Under denne ordning fastsætter RBI obligatoriske maksimumsrentesatser for eksportkreditter både i indiske rupees og i udenlandsk valuta, som forretningsbankerne kan pålægge en eksportør. ECS består af to underordninger, nemlig en ordning for eksportkredit før forsendelse (pakkekredit), som omfatter kreditter, der ydes en eksportør med henblik på finansiering af køb, forarbejdning, fremstilling, pakning og/eller forsendelse af varer forud for eksporten, samt en ordning for eksportkredit efter forsendelse, der tilvejebringer arbejdskapitallån til finansiering af eksporttilgodehavender. RBI pålægger også bankerne at afsætte en vis andel af deres nettobankkredit til eksportfinansiering.
(85)
Som følge af et sådant Master Circular fra RBI kan eksportører opnå eksportkreditter til rentesatser, der er gunstigere end renter for almindelige kommercielle kreditter (»kontantkreditter«), der udelukkende fastsættes på markedsvilkår. Forskellen i satserne kan indskrænkes for virksomheder med god kreditværdighed. Det kan faktisk være muligt for virksomheder med høj kreditværdighed at opnå eksportkreditter og kontantkreditter på samme vilkår.
d) Konklusion om ECS
(86)
De præferentielle rentesatser for en ECS-kredit, der er fastsat i det i betragtning 85 nævnte Master Circular fra RBI, kan reducere en eksportørs renteomkostninger i forhold til renter, der udelukkende er fastsat på markedsvilkår, og medfører i dette tilfælde en fordel for en sådan eksportør, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2. Eksportfinansiering er ikke i sig selv mere sikker end hjemmemarkedsfinansiering. Den betragtes faktisk sædvanligvis som mere risikabel, og den sikkerhed, der kræves for en bestemt kredit, er uanset finansieringsobjektet en rent kommerciel afgørelse for den enkelte forretningsbank. Forskelle i rentesatserne mellem forskellige banker er et resultat af RBI's metode til at fastsætte individuelle udlånsrentesatser for hver enkelt forretningsbank. Desuden ville forretningsbankerne ikke være forpligtede til at give låntagere af eksportfinansiering en muligvis mere fordelagtig rente for eksportkreditter i udenlandsk valuta.
(87)
Selv om de præferentielle kreditter i henhold til ECS ydes af forretningsbanker, er denne fordel et finansielt bidrag fra staten, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv). I den forbindelse skal det bemærkes, at det hverken i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv), eller i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger kræves, at der udbetales penge fra det offentlige - dvs. godtgørelse fra den indiske regering til forretningsbankerne - for at der skal være tale om subsidier, men kun at staten giver pålæg om at udføre funktioner, der er omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), ii) eller iii). RBI er et offentligt organ og er derfor omfattet af den definition af »staten«, der er anført i grundforordningens artikel 2, litra b). Banken er 100 % statsejet, forfølger mål for den offentlige politik (f.eks. pengepolitikken), og dens ledelse udpeges af den indiske regering. RBI giver instrukser til private organer, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv), andet led, idet forretningsbankerne er forpligtet til at overholde de betingelser, RBI fastsætter bl.a. med hensyn til de maksimumsrentesatser, der er fastsat i Master Circular fra RBI, samt RBI's bestemmelser om, at forretningsbanker skal afsætte en vis del af deres nettobankkredit til eksportfinansiering. Det forpligter forretningsbankerne til at udføre funktioner, der er omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), i dette tilfælde långivning i form af præferentiel eksportfinansiering. En sådan direkte overførsel af midler i form af lån på særlige vilkår ville normalt påhvile staten, og denne praksis afviger ikke reelt fra normal statslig praksis, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv). Dette subsidie anses for at være specifikt og udligningsberettiget, da de præferentielle rentesatser kun indrømmes ved finansiering af eksporttransaktioner og derfor er betinget af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).
e) Beregning af subsidiebeløbet
(88)
Subsidiebeløbet er blevet beregnet på grundlag af forskellen mellem den rente, som blev betalt for eksportkreditter, der blev benyttet i NUP, og den rente, der skulle have været betalt for de almindelige kreditter på markedsvilkår, der blev anvendt af den eneste samarbejdende eksporterende producent, der benyttede sig af ordningen. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt i forhold til den samlede eksportomsætning i NUP som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.
(89)
Den fastslåede subsidiesats med hensyn til denne ordning i NUP for den samarbejdsvillige eksporterende producent, der anvendte ordningen, var ubetydelig.
3.9. Income Tax Exemption Scheme (ITES) (indkomstskattefritagelsesordning)
(90)
Det blev i undersøgelsen konstateret, at den samarbejdende indiske producent ikke opnåede fordele af ITES i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
3.10. Punjab Industrial Incentive Scheme (Punjabs industrifremmeordning)
(91)
Det blev i undersøgelsen konstateret, at de samarbejdende indiske producenter ikke opnåede fordele af Punjabs industrifremmeordning i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
3.11. Gujarat Industrial Incentive Scheme (Gujarats industrifremmeordning).
(92)
Det blev i undersøgelsen konstateret, at de samarbejdende indiske producenter ikke opnåede fordele af Gujarats industrifremmeordning i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
3.12. Udligningsberettigede subsidiebeløb
(93)
For de undersøgte eksporterende producenter udgør de udligningsberettigede subsidiebeløb, der blev fastsat i overensstemmelse med grundforordningen, mellem 7,5 % og 12,4 %, udtrykt i værdi. Disse subsidiebeløb overstiger den bagatelgrænse, der er omhandlet i grundforordningens artikel 14, stk. 5.
(94)
Kommissionen finder derfor, at der fortsat forekom subsidiering i NUP, jf. grundforordningens artikel 18.
3.13. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(95)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til, at der fortsat eller igen vil blive ydet subsidier.
(96)
I denne forbindelse skal det erindres, at kun to kendte eksporterende producenter af den pågældende vare udviste samarbejdsvilje. Disse eksportørers andel af det samlede salg i Unionen af den pågældende vare fra de indiske eksporterende producenter kan ikke fastslås ud fra tilgængelige statistiske oplysninger i Indien eller Unionen. Disse statistiske data tyder dog på, at der findes andre producenter, som kunne sælge den pågældende vare til Unionen.
(97)
Det blev fastslået, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter i NUP fortsat opnåede fordele af udligningsberettigede subsidier fra den indiske regering. Ovennævnte undersøgte subsidieringsordninger medfører tilbagevendende fordele, og der er ingen tegn på, at de vil blive afviklet eller ændret i overskuelig fremtid, eller at de samarbejdsvillige eksporterende producenter vil ophøre med at drage fordel af disse ordninger.
(98)
Der foreligger ingen oplysninger, som tyder på, at de øvrige eksporterende producenter ikke ville fortsætte med at drage fordel af de ovenfor undersøgte subsidieordninger. Det konkluderes derfor, at subsidieringen fortsætter på landsdækkende plan.
(99)
På baggrund af ovennævnte resultater konkluderes det, at subsidieringen er fortsat i NUP, og at den sandsynligvis vil fortsætte i fremtiden.
4. EU-PRODUKTIONEN
(100)
I den fornyede undersøgelsesperiode blev samme vare fremstillet i Unionen af følgende producenter: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA og Antibioticos S.A.. Ansøgerne anmodede om en udløbsundersøgelse af de gældende antisubsidieforanstaltninger. Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i anmodningen og oplysninger indsamlet fra EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion. På dette grundlag blev den samlede EU-produktion i NUP anslået til 7 093 tons.
(101)
De EU-producenter, der tegner sig for den samlede produktion i Unionen, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1, i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«. Da samme vare fremstillet af de tre EU-producenter, der besvarede et spørgeskema, i undersøgelsesperioden tegnede sig for op til 95 % af den samlede EU-produktion af samme vare, anses disse producenters oplysninger for at være repræsentative for hele EU-erhvervsgrenen.
5. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
5.1. Indledende bemærkning
(102)
Med henblik på en analyse af importmængder og -priser i den betragtede periode, anvendtes Eurostats importstatistikker for Taric-kode 2941101010, 2941102010 og 2941900030 for 2007 og 2008 og Taric-kode 2941100010 og 2941900030 for året 2009 og fremefter.
(103)
I betragtning af antallet af producenter i Unionen og det forhold, at en EU-producent fremstillede samme vare under en forarbejdningsaftale med en anden producent, er oplysningerne vedrørende EU-erhvervsgrenen af hensyn til fortrolighed kun fremstillet som indekstal eller intervaller.
5.2. Forbruget på EU-markedet
(104)
Samme vare sælges af EU-erhvervsgrenen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og sælges/overføres til forretningsmæssigt forbundne virksomheder med henblik på yderligere forarbejdning.
(105)
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder blev anset for at finde sted på »det frie marked«. Salg/overførsler til forretningsmæssigt forbundne enheder blev anset for at finde sted på et »bundet marked«.
(106)
Kommissionen beregnede det åbenbare forbrug i Unionen af den pågældende vare og samme vare som summen af:
-
den samlede importmængde af den undersøgte vare i Unionen som rapporteret af Eurostat
-
salgsmængden i Unionen af samme vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen
-
EU-erhvervsgrenens afsætning på bundne markeder af samme vare og
-
andre kendte EU-producenters anslåede salg af samme vare i Unionen.
(107)
Det bør bemærkes, at salg i henhold til forarbejdningsaftaler mellem to EU-producenter for at undgå dobbelttælling af salgsmængden blev udelukket fra ovennævnte beregning.
(108)
På ovennævnte grundlag steg EU-forbruget af den pågældende vare og samme vare gradvist med 28 % i den betragtede periode:
Forbrug (tons)
2007
2008
2009
NUP
Den pågældende vare og samme vare
6 601
7 021
7 783
8 423
Indeks
100
106
118
128
5.3. Importen fra Indien
5.3.1. Importmængde, markedsandel og priser på importen fra Indien
Import (tons)
2007
2008
2009
NUP
Import af den pågældende vare med henblik på fri omsætning
32,6
16,1
1,9
1,4
Indeks
100
49
6
4
Import af den pågældende vare under ordningen for aktiv forædling
45,5
3,7
15,5
14,5
Indeks
100
8
34
32
(109)
Ifølge oplysninger fra Eurostat er mængden af importen af den pågældende vare fra Indien med henblik på fri omsætning faldet med 96 % i den betragtede periode. I 2008 observeredes et betydeligt fald på 51 procentpoint, som blev efterfulgt af en yderligere nedgang på 43 procentpoint i 2009 og 2 procentpoint i NUP.
(110)
En lidt anden tendens kunne iagttages for importen under ordningen for aktiv forædling, der er fri for udligningstold og told. Efter et første fald i importen på 92 % mellem 2007 og 2008 steg importen i 2009 og forblev forholdsvis stabil i NUP.
Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)
2007
2008
2009
NUP
Import af den pågældende vare med henblik på fri omsætning
25 863
28 934
34 758
19 200
Indeks
100
112
134
74
Import af den pågældende vare under ordningen for aktiv forædling
35 616
37 443
30 894
30 044
Indeks
100
105
87
84
(111)
Den gennemsnitlige importpris på den pågældende vare fra Indien til fri omsætning steg med 34 % mellem 2007 og 2009 og faldt derefter kraftigt i NUP til et niveau 26 % lavere end i 2007. Også priserne på importen under ordningen for aktiv forædling udviste nedadgående tendens og faldt med 16 % i den betragtede periode. De forskellige pristendenser for de to importordninger kan forklares ved, at den type pågældende vare, som primært blev importeret - cefalexin - var forholdsmæssigt dyrere end andre typer.
Markedsandel for importen fra Indien
2007
2008
2009
NUP
Import af den pågældende vare med henblik på fri omsætning
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Indeks
100
46
5
3
Import af den pågældende vare under ordningen for aktiv forædling
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Indeks
100
8
29
25
(112)
Markedsandelen for importen fra Indien til fri omsætning eller under ordningen for aktiv forædling, var meget lav i den betragtede periode og faldt i begge tilfælde.
(113)
Én EU-producent tilkendegav, at importen fra Indien, der var baseret på Eurostat-data, var blevet forkert beregnet, idet indiske eksportstatistikker angiver højere eksportmængder end Eurostat. I denne forbindelse bør det bemærkes, at det er Kommissionens faste praksis at anvende Eurostat som grundlag for importstatistikker. Det skal desuden bemærkes, at de indiske eksportstatistikker ikke angiver den endelige destination for eksporten, samt hvorvidt denne rent faktisk er kommet ind i Unionen. Denne påstand måtte derfor afvises.
5.3.2. Prisunderbud
(114)
Som følge af den ekstremt lave importmængde fra Indien til fri omsætning på EU-markedet kunne der ikke drages anvendelige konklusioner med hensyn til prisunderbud. Med hensyn til importen under ordningen for aktiv forædling var underbudsmargenen negativ. Denne import udgjorde mindre end 10 tons og vedrørte kun én produkttype (cefalexin), som også er den dyreste, og som er en mindre udbredt varetype på markedet. Det blev derfor konkluderet, at transaktionsoplysningerne om importen under ordningen for aktiv forædling ikke var repræsentative med henblik på en anvendelig beregning af underbud og ikke egnede sig til nærmere analyse.
(115)
Én EU-producent fremførte, at en separat analyse af de to kategorier af import, henholdsvis til fri omsætning og under ordningen for aktiv forædling, ikke var i overensstemmelse med fremgangsmåden i den tidligere fornyede undersøgelse og desuden i strid med Kommissionens faste praksis.
(116)
I denne forbindelse skal det bemærkes, at den mængde, der importeres enten under ordningen for aktiv forædling eller til fri omsætning som konkluderet i betragtning 115 ikke var tilstrækkelig til, at der kunne drages anvendelige konklusioner. I betragtning af den lave kumulerede mængde gælder denne konklusion ligeledes for denne mængde.
5.4. Import fra andre tredjelande
Import fra tredjelande
2007
2008
2009
NUP
Mængde (ton)
Singapore
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Indeks
100
93
130
156
Kina
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Indeks
100
128
241
253
Oman
373,4
438,5
301,7
287,9
Indeks
100
117
81
77
Andre tredjelande
67,8
327,5
74,2
73,2
Indeks
100
483
109
108
I alt
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Indeks
100
114
144
162
(117)
Importen af den vare, der er omfattet af undersøgelsen, fra andre lande end Indien steg med 62 % i den betragtede periode, og markedsandelen steg kraftigt med mere end 10 procentpoint fra 37,6 % til 47,7 %, hvilket faldt sammen med det øgede forbrug på EU-markedet. Blandt de eksporterende lande har Singapore, Kina og Oman har været de største leverandører på EU-markedet.
Gennemsnitlig importpris pr. ton (EUR)
2007
2008
2009
NUP
Singapore
44 218
36 590
27 007
22 485
Indeks
100
83
61
51
Kina
29 515
26 622
21 224
20 683
Indeks
100
90
72
70
Oman
29 875
27 665
23 440
22 597
Indeks
100
93
78
76
Andre tredjelande
38 324
35 987
45 628
46 938
Indeks
100
94
119
122
I alt
39 020
32 953
25 193
22 385
Indeks
100
84
65
57
(118)
De gennemsnitlige importpriser fra tredjelande er faldet betydeligt, nemlig med 43 % i løbet af den betragtede periode. Selv om priserne på varerne fra de vigtigste eksportlande (Singapore, Kina og Oman) underbød EU-priserne med ca. 20 % i NUP fra vare til vare, og importmængderne kan betragtes som betydelige, påvirkede denne lavprisimport tilsyneladende ikke EU-erhvervsgrenens rentabilitet.
(119)
Én EU-producent fremførte, at analysen af udviklingen af den gennemsnitlige importpris burde have taget hensyn til de forskellige varetyper. I denne forbindelse bør det bemærkes, at analysen af bl.a. prisudviklingen i overensstemmelse med fast praksis bør foretages på grundlag af den pågældende vare, uanset hver enkelt varetypes andel. Det bemærkes endvidere, at der i denne sag ikke blev draget nogen konklusion på basis af udviklingen i priserne på importen fra tredjelande i den betragtede periode. Ovennævnte påstand måtte derfor afvises.
(120)
Alle EU-producenter fremførte, at importen fra bl.a. Kina og Oman hovedsagelig består af amoxicillin trihydrat til veterinær brug, og at dette burde have været taget i betragtning i analysen af ovennævnte priser. I denne forbindelse bemærkes det, at den undersøgte vare omfatter antibiotika til både mennesker og dyr. Oplysningerne til støtte for denne påstand blev ikke dokumenteret. Påstanden måtte derfor afvises.
(121)
Én EU-producent stillede spørgsmålstegn ved det grundlag, hvorpå prissammenligninger for amoxicillin trihydrat og ampicillin trihydrat blev foretaget i NUP, i betragtning af at der i Eurostats data ikke skelnes mellem disse to varetyper. Da det i denne forbindelse blev konstateret, at EU-erhvervsgrenens priser for disse to varetyper var sammenlignelige, var det ikke urimeligt at foretage en aggregeret prissammenligning.
(122)
For så vidt angår importen fra Singapore hævdede alle EU-producenter, at denne fandt sted til overførselspris mellem forretningsmæssigt forbundne parter. Under disse omstændigheder ville inddragelsen af denne import fordreje de gennemsnitlige priser fra andre tredjelande. Det bemærkes, at ovennævnte konklusion med hensyn til underbudsmargenen ikke ville ændres væsentligt, hvis denne import blev udelukket fra prissammenligningen, og at den konklusion, at lavprisimporten ikke påvirkede EU-erhvervsgrenens rentabilitet fortsat ville være gyldig.
5.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(123)
For følgende økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenen fandtes det, at en anvendelig analyse og evaluering måtte koncentreres om situationen på det frie marked: salgsmængde og salgspriser på EU-markedet, markedsandel og rentabilitet. Når det var muligt og berettiget, blev resultaterne efterfølgende sammenlignet med oplysningerne for det bundne marked for at tilvejebringe et fuldstændigt billede af EU-erhvervsgrenens situation.
(124)
For så vidt angår andre økonomiske indikatorer fremgik det imidlertid af undersøgelsen, at disse kun med rimelighed kunne undersøges med henvisning til den samlede aktivitet. Produktionen (til såvel det bundne som det frie marked), kapaciteten, kapacitetsudnyttelsen, lagerbeholdningerne, investeringerne, beskæftigelsen, produktiviteten, lønningerne, væksten samt evnen til at tilvejebringe kapital afhænger af den samlede aktivitet, uanset om produktionen er bundet eller sælges på det frie marked.
(125)
Som følge af bemærkninger modtaget fra en EU-producent om den endelige fremlæggelse af de kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at afslutte proceduren, er nogle af de økonomiske indikatorer i nedenstående betragtninger blevet korrigeret. Disse ændringer var ikke af en sådan art, at de kunne ændre konklusionen med hensyn til EU-erhvervsgrenens situation.
5.5.1. Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2007
2008
2009
NUP
Kapacitet (indeks)
100
100
104
107
Produktion (indeks)
100
95
96
98
Kapacitetsudnyttelse (indeks)
100
95
92
91
(126)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet var stabil mellem 2007 og 2008, inden den steg med 4 % fra 2008 til 2009 og med yderligere 3 procentpoint i NUP.
(127)
Produktionsmængden fulgte imidlertid ikke denne stigning på grund af en EU-producents uforudsete tekniske vanskeligheder i 2008, hvor produktionsmængden faldt med 5 % og gradvist igen steg frem til NUP.
(128)
Som følge af stigningen i produktionskapaciteten kombineret med et lille fald i produktionen, faldt kapacitetsudnyttelsen støt i den betragtede periode og nåede i NUP et niveau, der var 9 % lavere end i 2007.
5.5.2. Salgsmængde, salgspris og markedsandel
5.5.2.1.
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen
2007
2008
2009
NUP
Mængde (indeks)
100
97
93
99
Gennemsnitlig salgspris (indeks)
100
121
104
104
Markedsandel (indeks)
100
90
79
78
(129)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i NUP var lidt lavere end i 2007, faldt med 7 % i 2009 og steg derefter med 6 procentpoint i NUP.
(130)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris på EU-markedet steg med 4 % i løbet af den betragtede periode. Priserne steg først kraftigt med 21 % i 2008, før de faldt med 17 procentpoint i 2009 for derefter at forblive stabile i NUP.
(131)
Én EU-producent fremførte, at indvirkningen af importen fra Indien på EU-erhvervsgrenens priser ikke var blevet vurderet korrekt. I denne forbindelse skal det for det første bemærkes, at der ikke blev konstateret underbud som nævnt ovenfor i betragtning 115. Som angivet i foregående betragtning, steg EU-erhvervsgrenens priser desuden med 4 % i løbet af den betragtede periode. Under disse omstændigheder konkluderes det, at importen fra Indien ikke havde nogen negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
(132)
Det faldende salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne parter var afspejlet i udviklingen af markedsandelen, som faldt med 22 procentpoint i NUP i forhold til 2007.
5.5.2.2.
Det bundne marked i Unionen
2007
2008
2009
NUP
Mængde (indeks)
100
115
122
128
Gennemsnitlig salgspris (indeks) for det bundne salg
100
100
111
110
Markedsandel (indeks)
100
109
104
100
(133)
Mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne parter var faldende trods en stigende efterspørgsel i den betragtede periode, steg det bundne salg med 28 %.
(134)
EU-erhvervsgrenens markedsandel på det bundne marked steg med 9 procentpoint i 2008, før den faldt gradvist til niveauet i 2007.
5.5.2.3.
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter, salg på bundne markeder og til bundne anvendelser
2007
2008
2009
NUP
Mængde (indeks)
100
107
108
114
Markedsandel (indeks)
100
100
92
90
(135)
EU-erhvervsgrenens markedsandel som helhed blev målt ved tilsætning af frie og bundne markedsmængder i Unionen. Selv om denne mængde i den betragtede periode steg med 14 %, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 10 procentpoint, samtidig med at forbruget steg med 28 % i samme periode. Dette viser, at EU-erhvervsgrenen ikke drog fordel af væksten i forbruget.
5.5.3. Lagerbeholdninger
Lagerbeholdninger
2007
2008
2009
RIP
Mængde (indeks)
100
74
63
46
(136)
Lagerbeholdningerne faldt med 54 % fra 2007 til slutningen af NUP, hvilket hovedsagelig skyldtes den øgede bundne efterspørgsel.
5.5.4. Rentabilitet
5.5.4.1.
Rentabilitet på det frie marked
2007
2008
2009
NUP
Indeks
100
447
218
253
(137)
Rentabiliteten af EU-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter på EU-markedet forbedredes betydeligt med 153 procentpoint i NUP. Denne udvikling kan forklares ved en gennemsnitlig stigning i priserne på 2 % og et fald i produktionsomkostningerne. Sammenlignet med den fortjenstmargen, der opnåedes i NUP for den sidste udløbsundersøgelse er fortjenesten blevet forøget med mere end 400 procentpoint.
(138)
Det bør bemærkes, at EU-erhvervsgrenens fortjeneste med undtagelse af 2007 lå over målfortjenesten som fastsat i den tidligere udløbsundersøgelse, dvs. 10 % (»målfortjenesten«) for den betragtede periode.
(139)
To EU-producenter påstod, at rentabiliteten ikke var blevet vurderet korrekt, da den fortjeneste, der var opnået af forretningsmæssigt forbundne leverandører blev fratrukket deres omkostninger. I denne henseende er det fast praksis at fratrække den fortjeneste, som forretningsmæssigt forbundne parter, som er involveret i produktionen af råmaterialer, har haft. På denne baggrund måtte påstanden afvises.
5.5.4.2.
Rentabiliteten af bundne salg
2007
2008
2009
NUP
Indeks
100
55
153
151
(140)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet på bundne salg på EU-markedet forbedres med 51 % i NUP. Denne udvikling skyldes hovedsagelig en gennemsnitlig prisstigning på 10 %. Da denne prisudvikling imidlertid er baseret på interne afregningspriser, kan der ikke drages anvendelige konklusioner heraf.
5.5.5. Investeringer, investeringsafkast, likviditet og evnen til at rejse kapital
2007
2008
2009
NUP
Investeringer (indeks)
100
246
342
129
Afkast af investeringer (indeks)
100
233
52
62
Likviditet (indeks)
100
236
83
107
(141)
Investeringerne steg i den betragtede periode. Investeringerne vedrørte en øgning af produktionskapaciteten med henblik på at få kontrol over både det bundne og det frie marked.
(142)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at investeringsafkastet, altså nettofortjenesten før skat, på varen udtrykt som en procentdel af den bogførte nettoværdi af de anlægsaktiver, der var afsat til varen, faldt i den betragtede periode.
(143)
Likviditeten steg med 7 % i den betragtede periode, da den faldende rentabilitet kunne opvejes af et fald i lagerbeholdningerne i den anden halvdel af den betragtede periode.
5.5.6. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse (indeks)
100
106
111
109
Produktivitet (indeks)
100
89
87
89
Lønninger (indeks)
100
104
106
106
(144)
Beskæftigelsen steg med 9 % i den betragtede periode i tråd med investeringerne i produktionskapacitet, mens gennemsnitslønningerne kun steg med 6 %. Produktiviteten faldt samlet med 11 % efter de uforudsete tekniske vanskeligheder, som en EU-producent havde haft.
5.5.7. De udligningsberettigede subsidiers størrelse, genrejsningen efter tidligere subsidiering
(145)
I betragtning af mængden af den subsidierede import fra Indien kan virkningerne af det faktiske subsidiebeløb ikke betragtes som betydelige.
(146)
EU-erhvervsgrenens situation er forbedret væsentligt siden den sidste fornyede undersøgelse og i den betragtede periode. Det kan derfor vurderes, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at genrejse sig fuldstændigt efter tidligere subsidiering.
5.6. Konklusion om EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(147)
Mellem 2007 og NUP var mængden af subsidieret import af den pågældende vare ubetydelig. Med undtagelse af visse skadesindikatorer, f.eks. for markedsandel, produktionsmængde og investeringsafkast, udviklede de fleste skadesindikatorer, herunder rentabilitet (+ 153 %), salgspriser (+ 4 %), salgsmængde (+ 14 %), beskæftigelse (+ 10 %) og investeringer (+ 29 %) sig positivt i den betragtede periode. Fortjenesten på EU-markedet var, undtagen i 2007, over den målfortjeneste, der blev fastsat i den tidligere udløbsundersøgelse (10 %). Den positive tendens, der fremgår af størstedelen af indikatorerne, skyldes hovedsagelig EU-erhvervsgrenens pålidelighed og de mangeårige kunderelationer, den har udviklet igennem de seneste år, foruden det prisniveau, den har kunnet opnå på markedet.
(148)
Én EU-producent hævdede, at analysen af pris- og fortjensttendenser bør tage hensyn til mangelen på råmaterialer i 2007 og 2008. Det blev hævdet, at denne mangel har ført til usædvanlige stigninger i priser og fortjeneste i 2008 og i mindre grad i 2009. Som det kan ses i tabel 5.5.2.1 og 5.5.4.1 gælder det ekstraordinære pris- og fortjenstniveau kun for 2008. De fortjenester, der opnåedes i 2009 og i NUP, synes ikke længere at være påvirket af mangelen på råmaterialer. Konklusionen i betragtning 139 ovenfor, at overskuddet i hele den betragtede periode lå over målfortjenesten, forbliver gyldig.
(149)
For så vidt angår det bundne salg, sikrede EU-erhvervsgrenens mulighed for at sælge en del af sin produktion på det bundne marked en høj kapacitetsudnyttelse og gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at sprede sine faste omkostninger og forblive konkurrencedygtig med hensyn til omkostninger.
(150)
Det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen i betragtning af den positive udvikling i dens indikatorer ikke må anses for at have lidt væsentlig skade i den betragtede periode.
5.7. Virkningen af den subsidierede import
(151)
I betragtning af de lave mængder af den pågældende vare, der blev importeret i Unionen i den betragtede periode, har den subsidierede import ikke haft en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater. Som anført ovenfor konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den betragtede periode.
6. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
(152)
Det skal erindres, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade i den betragtede periode, da de fleste skadesindikatorer udviste positive tendenser i denne periode. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, blev det derfor undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fornyet skade.
6.1. Uudnyttet kapacitet i det pågældende land
(153)
Undersøgelsen viste, at kapacitetsudnyttelsen for de tre samarbejdsvillige indiske producenter havde nået et meget højt niveau i NUP. På dette grundlag ser det ud til, at uudnyttet kapacitet i en situation uden foranstaltninger kun i begrænset omfang vil blive rettet mod EU-markedet.
(154)
Efter fremlæggelsen hævdede en række EU-producenter, at den uudnyttede kapacitet i Indien var stor, og at kapacitetsudnyttelsen hos de samarbejdsvillige indiske eksporterende producenter ikke var repræsentativ for den indiske sektor som helhed. Én EU-producent hævdede endda, at den uudnyttede kapacitet hos syv førende indiske eksportører ville udgøre mængder, der er langt større end forbruget på det frie marked i Unionen.
(155)
I denne forbindelse skal det for det første understreges, at kapacitetsudnyttelsen hos de tre samarbejdende eksporterende producenter var en vejet gennemsnitlig beregning baseret på verificerede data og specifikt vedrørende den pågældende vare. Desuden var de pågældende tre samarbejdsvillige eksporterende producenter store producenter, og de var at finde blandt de syv indiske eksportører, som af ansøgeren er betegnet som »førende«. Derimod var de oplysninger, som EU-producenterne fremlagde om disse syv indiske producenters ledige kapacitet, hovedsagelig baseret på »markedsviden« og kunne ikke - selv om der udtrykkeligt var anmodet herom - underbygges af solidt faktuelt bevismateriale. Derfor måtte der ses bort fra disse oplysninger, og det blev bekræftet, at den indiske uudnyttede kapacitet ud fra de efterprøvede oplysninger i sagen synes at være begrænset.
6.2. De indiske eksporterende producenters eksportadfærd
(156)
På grundlag af oplysninger fra officielle indiske statistikker blev det konstateret, at priserne ved eksportsalg til Indiens ti vigtigste eksportmarkeder i gennemsnit var omkring 20 % lavere end priserne ved EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet i NUP. Disse indiske eksportpriser var på linje med priserne hos de andre vigtige aktører på EU-markedet, jf. betragtning 119 ovenfor. Det konstateredes, at importen af varer til lave priser i den betragtede periode fra disse andre lande ikke havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater. Under disse omstændigheder konkluderes det, at de indiske eksportpriser, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, sandsynligvis ikke vil være skadelige for EU-erhvervsgrenen, da denne allerede uden at lide væsentlig skade har været udsat for konkurrence fra andre eksporterende lande, der udviser samme prisadfærd.
(157)
To EU-producenter fremførte desuden, at de indiske producenter, hvis foranstaltningerne skulle udløbe, vil omdirigere den eksport, der i øjeblikket sælges på andre markeder, til Unionen på grund af EU-markedets attraktive priser. For det første skal det bemærkes, at indiske producenter, hvis de omdirigerer deres eksport til Unionen, vil komme i konkurrence med andre tredjelande, der allerede eksporterer betydelige mængder til Unionen. Som nævnt i betragtning 119 ovenfor er det konkluderet, at importen fra tredjelande til priser svarende til Indiens priser ved eksport til andre markeder ikke har påvirket EU-erhvervsgrenens resultater. På dette grundlag konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen, hvis mængden af den indiske eksport til Unionen til priser svarende til priserne på andre eksportmarkeder stiger, ikke vil lide væsentlig skade.
(158)
To EU-producenter fremførte desuden, at den kendsgerning, at der i USA var importforbud over for visse antibiotikaproduktionsanlæg i Indien, ville føre til omdirigering af yderligere mængder til EU-markedet. I denne forbindelse forbliver konklusionerne i foregående betragtning vedrørende en mulig omdirigering af eksport imidlertid gyldige.
6.3. Det bundne marked
(159)
Mens det bundne marked udgjorde 50 til 60 % af EU-erhvervsgrenens frie og bundne marked i den betragtede periode, steg forbruget på EU-erhvervsgrenens bundne marked i løbet af samme periode med mere end 20 %. I betragtning af dette markeds kendetegn og størrelse må det formodes, at det bundne marked, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, ikke vil blive påvirket af den sandsynlige stigning i den indiske eksport, og det vil derfor fortsat sikre en høj kapacitetsudnyttelse og stordriftsfordele for EU-erhvervsgrenen.
6.4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(160)
På baggrund af ovenstående konkluderedes det, at den subsidierede import fra Indien, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, sandsynligvis ikke forårsage væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen, da de fleste skadesindikatorer udviklede sig positivt i den betragtede periode på trods af en betydelig og stigende import fra andre lande til priser i lighed med dem, der anvendtes ved indisk eksport til andre lande. Det konkluderedes derfor, at det ikke var sandsynligt, at der igen ville forekomme skade, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.
7. UNIONENS INTERESSER
(161)
Én EU-producent fremførte, at der burde have været gennemført en analyse af Unionens interesser. Da det er konkluderet, at der ikke er sandsynlighed for fornyet skade, tjener en undersøgelse af Unionens interesser ikke noget formål. På denne baggrund afvistes påstanden.
8. SÆRLIG OVERVÅGNING
(162)
I betragtning af konklusionen om sandsynligheden for fortsat subsidiering, jf. betragtning 100 ovenfor, og den virkning, dette kan få for den fremtidige samhandel, vil Kommissionen overvåge mængderne af importen af den pågældende vare. Hvis der forekommer en betydelig ændring i disse mængder, vil Kommissionen overveje, hvilke foranstaltninger der eventuelt skal træffes.
(163)
Overvågningen vil være begrænset til en periode på to år efter offentliggørelsen af nærværende forordning.
9. OPHØR
(164)
I lyset af resultatet af denne fornyede undersøgelse anses det for hensigtsmæssigt at ophæve udligningstolden på importen af visse bredspektrede antibiotika med oprindelse i Indien.
(165)
De interesserede parter er underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke undersøgelsen foreslås afsluttet, og har haft lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De modtagne bemærkninger er behandlet under de relevante rubrikker ovenfor og har ikke været af en sådan art, at de kunne ændre ovenstående konklusioner -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Udløbsundersøgelsen af udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af visse bredspektrede antibiotika, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex29411000 og ex29419000, med oprindelse i Indien, der blev indledt i henhold til artikel 18, stk. 2, i forordning (EF) nr. 597/2009, afsluttes, og de gældende foranstaltninger over for importen med oprindelse i Indien ophæves.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. august 2011.
32011R0803
L 206/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
04.08.2011.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 803/2011
od 4. kolovoza 2011.
o stavljanju izvan snage kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih antibiotika širokog spektra podrijetlom iz Indije i o prekidu postupka u vezi s takvim uvozom, nakon revizije prema članku 18. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 18.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Mjere na snazi
(1)
Nakon kombinirane revizije nakon isteka mjere i privremene revizije (kombinirana revizija), Vijeće je u svibnju 2005. Uredbom (EZ) br. 713/2005 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih antibiotika širokog spektra, i to amoksicilin trihidrata, ampicilin trihidrata i cefaleksina koji nisu pripremljeni u odmjerenim dozama ili oblicima ili pakiranjima za pojedinačnu prodaju (dotični proizvod) i koji potpadaju pod oznake KN ex 2941 10 00 i ex 2941 90 00 i podrijetlom su iz Indije. Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem u rasponu od 17,3 % do 32 %. Izvorne mjere uvedene su Uredbom (EZ) br. 2164/98 (3).
(2)
Nakon parcijalne privremene revizije, Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1176/2008 (4) izmijenilo stopu kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na jednog indijskog izvoznika.
1.2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere
(3)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku (5) konačnih mjera koje su na snazi, Komisija je zaprimila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka mjere iz Uredbe Vijeća (EZ) br. 713/2005 prema članku 18. stavku 2. Osnovne uredbe od dva proizvođača iz Unije: DSM i Sandoz (podnositelji zahtjeva) koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju preko 50 % ukupne proizvodnje određenih antibiotika širokog spektra u Uniji.
(4)
Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera za posljedicu mogao imati nastavak ili ponavljanje subvencioniranja i štete za industriju Unije.
(5)
Komisija je, prije pokretanja revizije nakon isteka mjere i u skladu s člankom 10. stavkom 9. i člankom 22. stavkom 1. Osnovne uredbe, obavijestila Vladu Indije da je zaprimila primjereno dokumentirani revizijski zahtjev. Vlada Indije je pozvana na savjetovanja s ciljem objašnjavanja situacije u vezi sa sadržajem zahtjeva i postizanjem sporazumnog rješenja. Vlada Indije je jako kasno odgovorila na ovaj poziv pa, stoga, nije bilo takvog savjetovanja.
1.3. Pokretanje revizije nakon isteka mjere
(6)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je 12. svibnja 2010. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (6) (Obavijest o pokretanju revizije) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjere prema članku 18. Osnovne uredbe.
1.4. Ispitni postupak
1.4.1. Razdoblje ispitnog postupka
(7)
Ispitni postupak u vezi s nastavkom ili ponavljanjem subvencioniranja obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2009. do 31. ožujka 2010. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do završetka razdoblja revizije ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
1.4.2. Stranke na koje se ispitni postupak odnosi
(8)
Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike, početne dobavljače (up-stream suppliers), korisnike za koje se zna da su zainteresirani i Vladu Indije o pokretanju revizije nakon isteka mjere. Zainteresirane su stranke imale mogućnost pisanim putem iznijeti svoje stavove i zatražiti raspravu u roku iz Obavijesti o pokretanju revizije.
(9)
Svim zainteresiranim strankama koje su to zatražile te su dokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša dana je mogućnost da budu saslušane.
(10)
S obzirom na naočigled velik broj proizvođača izvoznika dotičnog proizvoda u Indiji koji su bili navedeni u zahtjevu, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Kako bi Komisija odlučila je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi izabrala uzorak, od gornjih je stranka zatraženo, prema članku 27. Osnovne uredbe, da se jave unutar 15 dana od pokretanja revizije i dostave Komisiji podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju revizije. Samo su se tri proizvođača izvoznika javila za suradnju. Stoga nije primijenjen odabir uzoraka.
(11)
Komisija je poslala upitnike svim strankama, za koje je znala da su zainteresirane, te onima koje su se javile u rokovima iz Obavijesti o pokretanju revizije. Dobiveni su odgovori od tri proizvođača iz Unije, tri proizvođača izvoznika i Vlade Indije. Nitko od ostalih proizvođača nije odgovorio na upitnik niti dostavio podatke. Tijekom odabira uzoraka nije se javio ni jedan uvoznik, a tijekom ispitnog postupka ni jedan drugi uvoznik nije se javio Komisiji niti joj dostavio bilo kakve podatke.
(12)
Jedan proizvođač je tvrdio da bi procjena stanja industrije Unije trebala uključivati i podatke od drugih navodnih proizvođača iz Unije. Međutim, s obzirom da je utvrđeno da potonje trgovačko društvo nije proizvođač proizvoda iz ispitnog postupka, ova tvrdnja je odbačena.
(13)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja i nanesene štete interesu Unije. Posjete radi provjere obavljene su u poslovnim prostorima sljedećih zainteresiranih stranaka:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nizozemska) koji je odgovorio na upitnik Komisije i u ime društva DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda, (Španjolska). Ova dva trgovačka društva dalje u tekstu zajedno se nazivaju „DSM”,
-
Deretil S.A. (ranije DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Španjolska, dalje u tekstu „Deretil”, i
-
Sandoz GmbH, Kundl (Austrija) koji je odgovorio na upitnik Komisije i u ime društva Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Španjolska). Oba trgovačka društva dalje u tekstu zajedno se nazivaju „Sandoz”;
(b)
proizvođači izvoznici u Indiji:
-
Lupin Limited, Mumbai,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd, Chandigarh i Baddi, i
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon;
(c)
Vlada Indije:
-
Ministarstvo trgovine, New Delhi.
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETAN PROIZVOD
(14)
Proizvod koji je obuhvaćen ovom revizijom isti je proizvod kao i onaj na koji se odnosi Uredba Vijeća (EZ) br. 713/2005, i to amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat i cefaleksin koji nisu pripremljeni u odmjerenim dozama ili oblicima ili pakiranjima za pojedinačnu prodaju, koji trenutačno potpadaju pod oznake KN ex 2941 10 00 i ex 2941 90 00, podrijetlom iz Indije (dotični proizvod).
(15)
Ispitni postupak je, kao i prethodna revizija ispitnog postupka, potvrdio da dotični proizvod i proizvodi koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici na domaćem tržištu u Indiji, kao i oni koje proizvođači iz Unije proizvode i prodaju u Uniji, imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva te uporabe i stoga predstavljaju istovjetan proizvod u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.
3. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA SUBVENCIONIRANJA
3.1. Uvod
(16)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., tri proizvođača izvoznika javila su se za suradnju i dostavila odgovor na upitnik. Međutim, samo dva od ta tri proizvođača izvoznika izvijestila su da prodaju dotični proizvod u Uniji tijekom RRIP-a.
(17)
Na temelju podataka sadržanih u revizijskom zahtjevu i odgovorima na upitnik Komisije, ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija:
Nacionalni programi:
(a)
Program po prethodnom odobrenju (AAS);
(b)
Program prava na povrat carinskih pristojba (DEPBS);
(c)
Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava (EPCGS);
(d)
Program ciljnog tržišta (FMS);
(e)
Program odobrenja bescarinskog uvoza (DFIA);
(f)
Izvozno orijentirane jedinice (EOU)/Zone proizvodnje za izvoz (EPZ)/Posebne gospodarske zone (SEZ);
(g)
Program kreditiranja izvoza (ECS); i
(h)
Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak od izvoza (ITES);
Regionalni programi:
(i)
Program industrijskih poticaja države Punjab; i
(j)
Program industrijskih poticaja države Gujarat.
(18)
Gore navedeni programi od (a) do (f) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i regulativa) iz 1992. (br. 22. iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. (Zakon o vanjskoj trgovini). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je izdavati obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te se obavijesti sažimaju u dokumentima Politike vanjske trgovine koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih 5 godina i redovito unosi najnovije podatke. U ovom su slučaju dva dokumenta Politike vanjske trgovine važna za RRIP, tj. politika FT-a 2004.-2009. i politika FT-a 2009.-2014. Potonja je stupila na snagu u kolovozu 2009. Nadalje, Vlada Indije također iznosi postupke kojima se uređuje politika FT-a 2004.-2009. i politika FT-a 2009.-2014. u „Priručniku o postupcima, Svezak I.” („HOP I. 2004.-2009.”, odnosno „HOP I. 2009.-2014.”). Priručnik o postupcima također se redovito ažurira.
(19)
Program iz točke (g) temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o bankovnom poslovanju iz 1949., koji dozvoljava Centralnoj banci Indije („RBI”) da daje komercijalnim bankama naloge u vezi s kreditiranjem izvoza.
(20)
Program iz točke (h) temelji se na Zakonu o porezu na dohodak iz 1961., koji se svake godine izmjenjuje Zakonom o financijama.
(21)
Programom iz točke (i) upravlja Vlada države Punjab i temelji se na industrijskoj politici i kodeksu za davanje poticaja Vlade države Punjab.
(22)
Programom iz točke (j) upravlja Vlada države Gujarat i temelji se na politici davanja industrijskih poticaja države Gujarat.
3.2. Program po prethodnom odobrenju (AAS)
(a) Pravna osnova
(23)
Detaljni opis programa sadržan je u stavcima 4.1.1 do 4.1.14 politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2012. te poglavljima 4.1 do 4.30 A HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(24)
AAS se sastoji od šest potprograma, kako je podrobnije opisano u uvodnoj izjavi 25. Ti se potprogrami, inter alia, razlikuju prema području prihvatljivosti. Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici koji su „povezani s” pomoćnim proizvođačima stekli su uvjete za fizički izvoz prema AAS-u i za AAS za godišnji zahtjev. Proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika stekli su uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu. Glavni ugovaratelji koji opskrbljuju „procijenjene izvozne” kategorije navedene u stavku 8.2. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. kao što su dobavljači izvozno orijentirane jedinice (EOU), stekli su uvjete za AAS za procijenjeni izvoz. Konačno, intermedijarni dobavljači koji opskrbljuju proizvođače izvoznike stekli su uvjete za koristi od „procijenjenog izvoza” prema potprogramima Nalog za prethodno propuštanje (ARO) i preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine.
(c) Praktična primjena
(25)
Prethodna odobrenja mogu se izdati za:
i.
fizički izvoz: ovo je glavni potprogram. On dozvoljava uvoz ulaznih materijala za proizvodnju posebnog nastalog izvoznog proizvoda po nultoj stopi carine. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozno odobrenje i izvozna obveza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedeni su u prethodnom odobrenju;
ii.
godišnji zahtjev: ovakvo prethodno odobrenje nije vezano uz posebni izvozni proizvod, već uz širu grupu proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Nositelj prethodnog odobrenja može - do određenog vrijednosnog praga koji se određuje prema njegovom ranijem izvozu - uvoziti bez carine bilo kakav ulazni materijal koji će se koristiti u proizvodnji svih predmeta koji potpadaju pod tu grupu proizvoda. Koristeći takav materijal koji se izuzima od carine, on može odlučiti izvoziti bilo koji proizvod koji iz toga nastaje, a koji potpada pod takvu grupu proizvoda;
iii.
intermedijarna opskrba: ovaj potprogram obuhvaća slučajeve u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedinstveni izvozni proizvod i podijeliti postupak proizvodnje. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne materijale bez carine i može u tu svrhu dobiti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod;
iv.
procijenjeni izvoz: ovaj potprogram dozvoljava glavnom ugovaratelju da uvozi bez carine ulazne materijale, koji su neophodni u proizvodnji robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz” kategorijama kupaca koje su navedene u stavku 8.2 točkama (b) do (f), (g), (i) i (j) politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. Prema Vladi Indije, procijenjeni izvoz odnosi se na one transakcije u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Brojne kategorije opskrbe smatraju se procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. opskrba robom jednog EOU-a ili trgovačkog društva smještenog u SEZ-u.
v.
ARO: nositelj prethodnog odobrenja koji namjerava nabaviti ulazne materijale iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao ARO i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci predmeta koji su u njima navedeni. Priznavanje ARO-a daje pravo domaćem dobavljaču na koristi od procijenjenog izvoza kako je navedeno u stavku 8.3. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat za procijenjeni izvoz i povrat konačne trošarine). Mehanizam ARO-a vraća poreze i carine dobavljaču umjesto da ih vraća krajnjem izvozniku u obliku povrata poreza/carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je i za domaće ulazne materijale i za uvezene ulazne materijale;
vi.
preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: ovaj potprogram također obuhvća domaću opskrbu nositelju prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može zatražiti u banci otvaranje akreditiva za potrebe domaće trgovine u korist domaćeg dobavljača. Banka će poništiti prethodno odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i obujam predmeta koji su nabavljeni iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač će imati pravo na koristi od procijenjenog izvoza kao što se navodi u stavku 8.3. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine).
(26)
Tijekom RRIP-a je jedan od dva izvoznika koja surađuju dobio koncesije na temelju programa AAS. Potprogram koji je ovo trgovačko društvo koristilo bio je i. fizički izvoz. Stoga nije potrebno ustanoviti mogućnost kompenzacije preostalih nekorištenih potprograma.
(27)
Uvezeni ulazni materijali ne mogu se prenositi i moraju se iskoristiti za proizvodnju nastalog izvoznog proizvoda. Izvozna obveza mora se ispuniti u propisanom roku nakon izdavanja prethodnog odobrenja. Rok je od skupne revizije produžen na 36 mjeseci (24 mjeseca uz dva produljenja od po 6 mjeseci.).
(28)
U svrhu provjere koju obavljaju indijske vlasti, nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi registar stvarne potrošnje (istinitu i pravilnu evidenciju) robe uvezene bez carine/robe nabavljene lokalno za svako prethodno odobrenje u propisanom formatu (poglavlja 4.26., 4.30. i Dodatak 23. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.). Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i odgovarajućih podataka kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 23. točni i istiniti u svim pogledima.
(29)
Što se tiče korištenja programa AAS za fizički izvoz tijekom RRIP-a, Vlada Indije određuje obujam i vrijednost uvoznog odobrenja i izvozne obveze te su oni dokumentirani u prethodnom odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza, službenici Vlade trebaju upisati odgovarajuće transakcije na prethodno odobrenje. Vlada Indije na temelju standardnih ulazno-izlaznih normi (SION-i) određuje obujam dozvoljenog uvoza prema ovom programu. SION-i postoje za većinu proizvoda, uključujući dotični proizvod, i izdaje ih Vlada Indije. Od kombinirane revizije SION-i su revidirani prema dolje, te su tijekom RRIP-a za glavne ulazne sirovine te ovisno o proizvodu i ruti, bili od 2,3 % do 16,1 % niži nego tijekom kombinirane revizije.
(30)
Unatoč ovom snižavanju SION-a, za jednu od dotičnih vrsta proizvoda utvrđeno je da je stvarna potrošnja još uvijek bila niža od SION-a. Nadalje, utvrđeno je da, iako je obvezno, trgovačko društvo nije vodilo registar potrošnje iz uvodne izjave 28. (Dodatak 23.), koji može provjeriti vanjski računovođa. Usprkos kršenju ovog uvjeta, trgovačko je društvo imalo koristi na temelju programa AAS koje su, također, s obzirom na utvrđene precijenjene SION-e, bile više od zakonskih odredaba.
(d) Komentari u pogledu objave
(31)
Vlada Indije i jedan proizvođač izvoznik iznijeli su svoje komentare o AAS-u.
(32)
Vlada Indije je tvrdila da program AAS djeluje kao dopušteni sustav povrata ili povrata kao zamjene sa sustavom provjere koji je u skladu s odredbama priloga I., II. i III. Osnovnoj uredbi na snazi za praćenje veze između ulaznih materijala uvezenih bez carine i nastalih izvoznih proizvoda. Vlada Indije je dalje tvrdila da se, u skladu s Osnovnom uredbom, samo protiv otpusta ili povrata uvoznih naknada viših od onih stvarno naplaćenih na uvezene ulazne materijale koji su potrošeni u proizvodnji izvoznih proizvoda, mogu uvesti kompenzacijske mjere. U pogledu sustava provjere inzistirali su da postoji odgovarajući sustav provjere. U tom kontekstu uputili su na brojne elemente provjere koji su bili dostupni Vladi Indije za takvu provjeru, uključujući SION-e, količinske podatke iz uvoznih i izvoznih isprava i provjeru otkupa nakon provedbe uvoza i izvoza. Vlada Indije je, također, podsjetila kako je programom propisano da, u slučaju bilo kakvog nekorištenog materijala, carinu treba platiti u cijelosti zajedno s kamatama.
(33)
Proizvođač izvoznik koji je koristio AAS za svoju prodaju u Uniji nije imao komentara na nalaze u pogledu opisa i praktične primjene, kako je sažeto na temelju odjeljaka od (a) do (c), ali je osporavao mnoge brojke pri izračunu iznosa subvencije. Iako je izračun provjeren i nisu napravljene nikakve ispravke, ova pitanja razjašnjena su dotičnom društvu.
(e) Zaključak
(34)
Izuzeće od uvoznih carina je subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) alineje ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, tj. financijski doprinos Vlade Indije koja je dodijelila korist ispitivanom izvozniku.
(35)
Osim toga, AAS za fizički izvoz je jasno de iure zavisan od ostvarenog izvoza te se stoga smatra specifičnim i protiv njega se mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. Bez izvozne obveze, trgovačko društvo ne može dobiti koristi na temelju ovog programa.
(36)
Ova revizija nakon isteka mjere je, stoga, potvrdila da se glavni potprogram koji se koristi u ovom slučaju ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carine ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu I. (točka (i)), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Iako postoji sustav provjere ili postupak za potvrđivanje jesu li i u kojem iznosu ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda (Prilog II. poglavlje II. članak 4. Osnovne uredbe i, u slučaju programâ povrata kao zamjene, Prilog III. poglavlje II. članak 2. Osnovne uredbe), Vlada Indije nije ga učinkovito primjenjivala. Sami SION-u ne mogu se smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje, jer je utvrđeno da su preveliki te je utvrđeno da Vlada Indije nije tražila povrat pretjerano primljenih koristi. Doista, Vlada Indije nije provela učinkovitu kontrolu na temelju ispravno vođenog registra stvarne potrošnje. Osim toga, Vlada Indije nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarnih ulaznih materijala koji se koriste, iako bi to obično trebalo provesti u nedostatku učinkovito primijenjenog sustava provjere (Prilog II. poglavlje II. članak 5. i Prilog III. poglavlje II. članak 3. Osnovne uredbe). Konačno, potvrđeno je da, iako je propisana zakonom, uključenost ovlaštenih računovođa u postupak provjere u praksi nije zajamčena.
(37)
Program AAS za fizički izvoz je stoga podložan uvođenju kompenzacijskih mjera.
(f) Izračun iznosa subvencije
(38)
U nedostatku dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava povrata kao zamjene, korist protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere je otpust ukupnih uvoznih carina koje uobičajeno dospijevaju po uvozu ulaznih materijala. U tom pogledu i s obzirom na tvrdnju Vlade Indije u uvodnoj izjavi 32., napominje se da Osnovna uredba ne predviđa samo kompenziranje „pretjeranog” otpusta carina. U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. i Prilogom I. točkom (i) Osnovne uredbe, samo se pretjerani otpust carina može kompenzirati, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Međutim, ti uvjeti nisu bili ispunjeni u ovom slučaju. Stoga, ako je ustanovljeno nepostojanje odgovarajućeg postupka praćenja, gornje izuzeće za programe povrata nije primjenjivo, a primjenjuje se uobičajeno pravilo za kompenziranje iznosa neplaćenih carina (neostvareni prihod), umjesto pravila za sve navodne pretjerane otpuste. Kako je određeno u Prilogu II. poglavlju II. i Prilogu III. poglavlju II. Osnovne uredbe, nije na nadležnom tijelu koje provodi ispitni postupak da izračuna takav pretjerani otpust. Naprotiv, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Osnovne uredbe, ono samo treba utvrditi dostatni dokaz za pobijanje primjerenosti navodnog sustava provjere.
(39)
Iznos subvencije za izvoznika koji je koristio AAS izračunan je na temelju otpisa uvoznih carina (osnovnih carina i posebnih dodatnih carina) na materijal uvezen na temelju potprograma koji se koristio za dotični proizvod tijekom RRIP-a (brojnik). U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe, pristojbe koje obvezno nastaju za dobivanje subvencije odbijene su od iznosa subvencije kada su dostavljeni opravdani zahtjevi. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljivao se prema izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(40)
Stopa subvencije ustanovljena u skladu sa ovim programom za jedinog proizvođača koji je surađivao tijekom RRIP-a iznosi 12,3 %.
3.3. Program prava na povrat carinskih pristojba (DEPBS)
(a) Pravna osnova
(41)
Detaljni opis DEPBS-a nalazi se u stavku 4.3. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. te u poglavlju 4. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(42)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(43)
Izvoznik koji ispunjava uvjete može se prijaviti za kredite DEPBS-a koji se izračunavaju kao postotak vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovome programu. Takve su stope DEPBS-a ustanovila indijska nadležna tijela za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. One se određuju na temelju SION-a (vidjeti uvodnu izjavu 29.) i carina na predviđeni sadržaj uvoznih materijala, bez obzira na to jesu li uvozne carine bile stvarno plaćene ili ne. Stope DEPBS-a za dotični proizvod tijekom RRIP-a iz trenutačnog ispitnog postupka iznosile su 8 % za amoksicilin trihidrat te 7 % za ampicilin trihidrat i cefaleksin, te su stoga u svim slučajevima bile više nego tijekom kombinirane revizije.
(44)
Kako bi ispunilo uvjete za koristi prema ovom programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U trenutku izvozne transakcije, izvoznik mora vlastima u Indiji dati izjavu u kojoj se navodi da se izvoz odvija prema DEPBS-u. Da bi se roba izvezla, indijska carinska tijela izdaju, tijekom postupka otpreme, izvoznu otpremnicu. Taj dokument, inter alia, sadržava iznos kredita DEPBS-a koji će se dodijeliti za tu izvoznu transakciju. U tom trenutku, izvoznik zna koliku će korist primiti. Kada carinska tijela jednom izdaju izvoznu otpremnicu, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju kredita DEPBS-a. Odgovarajuća stopa DEPBS-a za izračun koristi je ona koja se primjenjivala u vrijeme kada je izdana izvozna deklaracija. Stoga, ne postoji nikakva mogućnost retroaktivne izmjene razine koristi.
(45)
Utvrđeno je da se, u skladu s indijskim računovodstvenim normama, krediti DEPBS-a mogu knjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod na komercijalnim računima, nakon ispunjenja izvozne obveze. Takvi krediti mogu se koristiti za plaćanje carina na kasnije uvoze svih proizvoda koji se mogu uvoziti bez ograničenja, osim osnovnih sredstava. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na prodaju) ili se može drukčije koristiti. Krediti DEPBS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja.
(46)
Zahtjevi za kredite DEPB-a popunjavaju se elektronski i mogu obuhvatiti neograničeni broj izvoznih transakcija. De facto, ne postoje strogi rokovi koji se primjenjuju za kredite DEPBS-a. Elektronički sustav korišten za upravljanje DEPBS-om ne isključuje automatski izvozne transakcije koje premašuju rok za dostavljanje iz poglavlja 4.47 HOP-a I. 2004.-2009. i 2009.-2014. Nadalje, kako je jasno predviđeno stavkom 9.3. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014., zahtjevi zaprimljeni nakon isteka roka za dostavljanje uvijek se mogu razmatrati uz uvođenje manje novčane kazne (tj. 10 % odobrenog iznosa).
(47)
Ustanovljeno je da je jedan indijski proizvođač izvoznik koji surađuje koristio ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Komentari u pogledu objave
(48)
Vlada Indije je izjavila da se „korist za primatelja” može mjeriti i da se mogućnost kompenzacije subvencije može odrediti samo kada se dozvole DEPBS-a prodaju na tržištu, s obzirom da se njima dodjeljuje korist samo ako i kad se prodaju na tržištu. Drugim riječima, krediti DEPBS-a ne bi se mogli kompenzirati kad bi se koristili za plaćanje carine na uvezenu robu koja se koristi kao ulazni materijal za proizvodnju izvozne robe.
(e) Zaključci o DEPBS-u
(49)
DEPBS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit DEPBS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit na kraju iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koje bi u suprotnom dospjele na naplatu. Osim toga, kreditom DEPBS-a dodjeljuje se korist izvozniku, jer poboljšava njegovu likvidnost, ne samo ako se dozvola proda na tržištu, kako je tvrdila Vlada Indije, nego i ako se koristi za plaćanje carina na uvezenu robu.
(50)
Nadalje, DEPBS de iure zavisi od ostvarenog izvoza te se stoga smatra specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članku 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.
(51)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke (i) Priloga I. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za koristi od DEPBS-a bez obzira uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio koristi, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici, koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, još uvijek imaju pravo na koristi od DEPBS-a.
(f) Izračun iznosa subvencije
(52)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunavao se prema koristi koja je dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljen izvozni posao na temelju ovog programa. U tom trenutku, Vlada Indije mora odustati od naplate carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe.
(53)
S obzirom na gore navedeno, smatra se primjerenim procijeniti korist prema DEPBS-u kao zbroj kredita zarađenih na svim izvoznim transakcijama obavljenima prema ovom programu tijekom RRIP-a.
(54)
U slučajevima kada su bili podneseni opravdani zahtjevi, pristojbe koje su nužno nastale za ishođenje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) Osnovne uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime iznos subvencije postaje brojnik.
(55)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovi iznosi subvencije dodjeljivani su prema ukupnom izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka kao primjereni nazivnik, jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(56)
Na temelju gore navedenog, stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za proizvođača izvoznika koji surađuje i koristi je tijekom RRIP-a iznosi 6,9 %.
3.4. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava (EPCGS)
(a) Pravna osnova
(57)
Detaljni opis EPCGS-a nalazi se u poglavlju 5. politike FT-a 2004.-2009. i politike FT-a 2009.-2014. te u poglavlju 5. HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(58)
Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga stekli su uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(59)
Pod uvjetom da ima izvoznu obvezu, trgovačko društvo smije uvoziti osnovna sredstva (nova i rabljena osnovna sredstva do 10 godina starosti) po sniženoj stopi carine. Radi toga Vlada Indije izdaje dozvolu EPCGS nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Program predviđa sniženu stopu uvozne carine od 5 %, koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze prema tom programu. Kako bi se ispunila izvozna obveza, uvezena osnovna sredstva moraju se iskoristiti za proizvodnju određene količine izvozne robe tijekom određenog razdoblja. Prema politici FT-a 2009.-2014., osnovna sredstva mogu se uvoziti s 0 % stope carine u okviru EPCGS-a, ali u takvom slučaju razdoblje za ispunjenje izvozne obveze je kraće.
(60)
Nositelj dozvole EPCGS također može nabavljati osnovna sredstva na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti uvoz komponenata bez carine, koje su potrebne za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Alternativno, domaći proizvođač može zahtijevati korist u obliku procijenjenog izvoza u pogledu opskrbe osnovnim sredstvima nositelja dozvole EPCGS.
(61)
Ustanovljeno je da su oba indijska proizvođača izvoznika koja surađuju koristila ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Komentari u pogledu objave
(62)
Nakon objave nalaza Vlada Indije je osporavala mogućnost kompenzacije EPCGS-a. Posebno je tvrdila da se subvencije EPCGS-a u vezi s kupnjom osnovnih sredstava ne trebaju više smatrati zavisnima od ostvarenog izvoza, ako je izvozna obveza već ispunjena prije RRIP-a. Jedan proizvođač izvoznik, za kojeg je utvrđeno da je primio subvencije EPCGS-a, tvrdio je da se te subvencije ne bi trebale uzimati u obzir, jer nisu korištene za kupnju osnovnih sredstava korištenih za proizvodnju dotičnog proizvoda.
(e) Zaključak o EPCGS-u
(63)
EPCGS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Smanjenje carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije budući da ta koncesija smanjuje Vladi Indiji prihod od carina koji bi inače dospjele. Osim toga, smanjenje carine prenosi korist na izvoznika, jer ušteđene carine pri uvozu poboljšavaju likvidnost trgovačkog društva.
(64)
Tvrdnju da se subvencije EPCGS-a u vezi s kupnjom osnovnih sredstava ne trebaju više smatrati zavisnima od ostvarenog izvoza, ako je izvozna obveza već ispunjena prije RRIP-a, treba odbaciti. Doista, nije sporno da EPCGS de iure zavisi od ostvarenog izvoza, jer se takve dozvole EPCGS-a ne mogu dobiti bez izvozne obveze. Stoga se smatra specifičnom i podložnom uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. Trenutak stvarnog izvršenja izvozne obveze nije važan u tom pogledu. U pogledu pitanja koriste li se osnovna sredstva za proizvodnju dotičnog proizvoda, u skladu s člankom 5.2 politike FT-a 2009.-2014., EPCG omogućava uvoz osnovnih sredstava za fazu prije proizvodnje, samu proizvodnju te fazu nakon proizvodnje (uključujući njihov CKD (complete knock-down)/SKD (semi knock-down) kao i sustave računalne programske opreme). Stoga je jasno da i roba koja se ne koristi za proizvodnju dotičnog proizvoda može imati koristi od EPCGS-a. Osim toga, utvrđeno je da je izvozna obveza na temelju EPCGS-a ispunjena izvozom dotičnog proizvoda. Tvrdnja je stoga odbačena.
(65)
EPCGS se ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Osnovna sredstva nisu uključena u područje primjene tih dozvoljenih sustava, kao što se navodi u Prilogu I. točki (i) Osnovne uredbe, jer se ne koriste u proizvodnji izvoznih proizvoda.
(f) Izračun iznosa subvencije
(66)
Iznos subvencije bio je izračunan, u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom vremenskog razdoblja koje odražava uobičajeno amortizacijsko razdoblje takvih osnovnih sredstava u dotičnoj industriji. Kamate su dodane na ovaj iznos kako bi se odrazila puna vrijednost koristi tijekom vremena. Komercijalna kamatna stopa za zajmove u lokalnoj valuti tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka u Indiji smatrala se primjerenom za ovu svrhu.
(67)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljuje se prema izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza.
(68)
Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za proizvođače izvoznike koji surađuju tijekom RRIP-a iznosi od 0,1 % do 0,5 %.
3.5. Program ciljnog tržišta (FMS)
(a) Pravna osnova
(69)
Detaljni opis FMS-a nalazi se u stavcima od 3.9.1. do 3.9.2.2 politike FT-a 2004.-2009. i stavcima od 3.14.1 do 3.14.3 politike FT-a 2009.-2012. te stavcima od 3.20 do 3.20.3 HOP-a I. 2004.-2009. i stavcima od 3.8 do 3.8.2 HOP-a I. 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(70)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(71)
Na temelju ovog programa izvoz svih proizvoda u zemlje navedene u Dodatku 37.(C) HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009.-2014. ima pravo na kredit za pristojbe u iznosu od 2,5 % FOB vrijednosti proizvodâ koji se izvoze na temelju ovog programa. Određene vrste izvoznih aktivnosti isključene su iz ovog programa, npr. izvoz uvezene ili pretovarene robe, procijenjeni izvoz, izvoz usluga i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/izvozno usmjerenih jedinica. Iz ovog programa isključene su i određene vrste proizvoda, npr. dijamanti, plemenite kovine, rude, žitarice, šećer i naftni derivati.
(72)
Krediti za pristojbe na temelju FMS-a slobodno se mogu prenositi i vrijede 24 mjeseca od datuma izdavanja odgovarajuće potvrde o pravu na kredit. Mogu se koristiti za plaćanje carina na kasnije uvoze svih ulaznih materijala ili roba, uključujući osnovna sredstva.
(73)
Potvrda o pravu na kredit izdaje se u luci iz kojeg je izvoz obavljen i nakon obavljenog izvoza ili otpreme robe. Sve dok podnositelj zahtjeva dostavlja vlastima preslike svih odgovarajućih izvoznih dokumenata (npr. izvozni nalog, račune, otpremnice, bankovne potvrde o realizaciji), Vlada Indije ne odlučuje o odobravanju kredita za pristojbe.
(d) Komentari u pogledu objave
(74)
Nakon objave nalaza Vlada Indije je izjavila da, dok se potvrda o pravu na kredit ne proda na tržištu, ne prenosi nikakvu korist na primatelja te se, stoga, kredit ne može kompenzirati. Tvrdilo se da se krediti za pristojbe na temelju FMS-a ne bi mogli kompenzirati kad bi se koristili za plaćanje carine na uvezenu robu koja se koristi kao ulazni materijal za proizvodnju izvozne robe. Proizvođač izvoznik koji surađuje i koji je stekao koristi na temelju FMS-a tvrdio je da program geografski povezan s drugim zemljama i da ga, stoga, Unija ne može kompenzirati.
(e) Zaključci o FMS-u
(75)
FMS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit za pristojbu po FMS-u je financijski doprinos Vlade Indije, jer će se kredit na kraju iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koje bi u suprotnom dospjele. Osim toga, bez obzira koristi li se potvrda o pravu na kredit za prebijanje uvoznih carina ili se prodaje na tržištu, kredit za pristojbe po FMS-u dodjeljuje korist izvozniku, jer poboljšava njegovu likvidnost.
(76)
Nadalje, FMS de iure zavisi od ostvarenog izvoza te se stoga smatra specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članka 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe. Činjenica da zemlje Unije nisu obuhvaćene FMS-om ne proturječi niti praktičnoj primjeni programa niti načinu korištenja koristi od FMS-a, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 72. do 74. Stoga se ova tvrdnja morala odbaciti.
(77)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 2. stavka 1. točke (a) alineje ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne izračunava se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke (i) Priloga I. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Izvoznik ispunjava uvjete za koristi FMS-a bez obzira uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio koristi, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici, koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze nikakvu robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijal, još uvijek imaju pravo na koristi od FMS-a. Osim toga, izvoznik može koristiti kredit za pristojbe po FMS-u kako bi uvozio osnovna sredstva, iako osnovna sredstva nisu uključena u područje primjene dozvoljenih sustava povrata carina, kao što se navodi u Prilogu I. točki (i) Osnovne uredbe, jer se ne koriste u proizvodnji izvoznih proizvoda.
(f) Izračun iznosa subvencije
(78)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je u pogledu koristi prenesene na primatelja, koja je ustanovljena tijekom RRIP-a i koju je proizvođač izvoznik koji surađuje knjižio na obračunskoj osnovi kao prihod u fazi izvoznog posla. U skladu s člankom 7. stavcima 2. i 3. Osnovne uredbe, ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(79)
Stopa subvencije utvrđena u odnosu na ovaj program za proizvođača izvoznika koji surađuje i koristi program tijekom RRIP-a iznosi 0,1 %.
3.6. Program odobrenja bescarinskog uvoza (DFIA)
(80)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da indijski proizvođači koji surađuju tijekom RRIP-a nisu dobili nikakve koristi u okviru programa DFIA. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
3.7. Izvozno orijentirane jedinice (EOU)/Zone proizvodnje za izvoz (EPZ)/Posebne gospodarske zone (SEZ)
(81)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da indijski proizvođači koji surađuju tijekom RRIP-a nisu dobili nikakve koristi u okviru programâ EOU/EPZ/SEZ. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ove programe u ovom ispitnom postupku.
3.8. Program kreditiranja izvoza (ECS)
(a) Pravna osnova
(82)
Pojedinosti o programu navedene su Glavnom cirkularu o kreditu za izvoz u rupijima/stranoj valuti i uslugama prema izvoznicima DBOD-a br. DIR(Exp.).BC 07/04.02.02/2009-10 Centralne banke Indije (RBI) koji je upućen svim komercijalnim bankama u Indiji.
(b) Prihvatljivost
(83)
Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici stekli su uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(84)
Prema ovom programu, RBI postavlja obveznu gornju granicu za kamatne stope koje se primjenjuju na kredite za izvoz u indijskim rupijima ili u stranoj valuti, koje komercijalne banke mogu naplaćivati izvozniku. ECS se sastoji od dva potprograma, Programa za kreditiranje izvoza prije otpreme (kredit za pakiranje), koji obuhvaća kredite predviđene za izvoznika za financiranje nabave, prerade, proizvodnje, pakiranja i/ili prijevoza robe prije izvoza, i Programa za kreditiranje izvoza poslije otpreme, koji predviđa zajmove obrtnog kapitala u svrhu financiranja izvoznih potraživanja. RBI nalaže bankama i da osiguraju određeni iznos svojih neto bankovnih kredita za financiranje izvoza.
(85)
Zbog ovog Glavnog cirkulara RBI-a, izvoznici mogu ishoditi kredite za izvoz po povlaštenim kamatnim stopama u usporedbi s kamatnim stopama za redovne komercijalne kredite (gotovinske kredite), koje su određene isključivo prema tržišnim uvjetima. Razlika u stopama može se smanjiti za trgovačka društva s dobrim kreditnim rejtinzima. De facto, trgovačka društva s visokim rejtingom mogla bi dobiti kredite za izvoz i gotovinske kredite pod istim uvjetima.
(d) Zaključak o ECS-u
(86)
Povlaštene kamatne stope kredita ECS-a utvrđene u Glavnom cirkularu RBI-a koji je naveden u uvodnoj izjavi 85. mogu smanjiti troškove kamata izvoznika u usporedbi s troškovima kredita koji su određeni isključivo prema tržišnim uvjetima i u tom slučaju prenose takvom izvozniku korist u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Financiranje izvoza nije samo po sebi sigurnije od domaćeg financiranja. De facto, obično se smatra rizičnijim, a razina sigurnosti potrebna za određeni kredit, bez obzira na objekt financiranja, isključivo je komercijalna odluka dotične komercijalne banke. Razlika u stopama različitih banaka posljedica je metodologije RBI-a da odredi maksimalne stope pozajmica pojedinačno za svaku komercijalnu banku. Osim toga, komercijalne banke ne bi bile obvezne korisnicima financiranja izvoza omogućiti nikakve povoljnije kamatne stope za kredite za izvoz u stranoj valuti.
(87)
Usprkos činjenici da povlaštene kredite prema ECS-u dodjeljuju komercijalne banke, ova je korist financijski doprinos Vlade u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne uredbe. U ovom kontekstu treba napomenuti da niti članak 3. stavak 1. točka (a) podtočka iv. Osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijama i kompenzacijskim mjerama ne zahtijevaju terećenje javnih financija, tj. naknadu komercijalnim bankama od strane Vlade Indije, radi uspostavljanja subvencije, već samo nalog Vlade za provođenje funkcija opisanih u podtočkama i., ii. ili iii. članka 3. stavka 1. točke (a) Osnovne uredbe. RBI je javno tijelo, koje stoga potpada pod definiciju „vlade” kako se navodi u članku 2. točki (b) Osnovne uredbe. U 100 %-tnom je državnom vlasništvu, ostvaruje ciljeve javnog poretka, npr. monetarnu politiku, a njegovu upravu imenuje Vlada Indije. RBI usmjerava privatna tijela, u smislu druge alineje članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne uredbe, budući da su komercijalne banke vezane za uvjete koje on nameće, između ostalog za najvišu gornju granicu kamatnih stopa za kredite za izvoz odobrene u Glavnom cirkularu RBI-a i za odredbe RBI-a da komercijalne banke moraju osigurati određeni iznos svojih neto bankovnih kredita za financiranje izvoza. Ovo usmjeravanje obvezuje komercijalne banke da provode funkcije navedene u članku 3. stavku 1. točki (a) podtočki i. Osnovne uredbe, u ovom slučaju zajmove u obliku povlaštenog financiranja izvoza. Takav izravan prijenos sredstava u obliku zajmova pod određenim uvjetima obično bi se povjerio vladi, a ta se praksa u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke iv. Osnovne uredbe ne razlikuje bitno od praksi koje vlada obično slijedi. Ova se subvencija smatra specifičnom i podložnom uvođenju kompenzacijskih mjera budući da su povlaštene kamatne stope dostupne samo u odnosu na financiranje izvoznih poslova pa stoga zavise od ostvarenog izvoza prema članku 4. stavku 4. točki (a) Osnovne uredbe.
(e) Izračun iznosa subvencije
(88)
Iznos subvencije izračunavao se na temelju razlike između kamata stvarno plaćenih za kredite za izvoz korištene tijekom RRIP-a i kamata koje bi jedini proizvođač izvoznik koji surađuje i koji koristi program trebao platiti za redovne komercijalne kredite. Ovaj se iznos subvencije (brojnik) dodjeljivao prema ukupnom izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza i nije se dodjeljivala u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(89)
Stopa subvencije ustanovljena u odnosu na ovaj program za proizvođača izvoznika koji surađuje i koristi program tijekom RRIP-a bila je zanemariva.
3.9. Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak od izvoza (ITES)
(90)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da indijski proizvođači koji surađuju tijekom RRIP-a nisu dobili nikakve koristi u okviru programa ITES. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
3.10. Program industrijskih poticaja države Punjab
(91)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da indijski proizvođači koji surađuju tijekom RRIP-a nisu dobili nikakve koristi u okviru Programa industrijskih poticaja države Punjab. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
3.11. Program industrijskih poticaja države Gujarat
(92)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da indijski proizvođači koji surađuju tijekom RRIP-a nisu dobili nikakve koristi u okviru Programa industrijskih poticaja države Gujarat. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
3.12. Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere
(93)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, u skladu s odredbama Osnovne uredbe, izražen ad valorem, za ispitane proizvođače izvoznike iznosi između 7,5 % i 12,4 %. Ovaj iznos subvencioniranja prelazi prag de minimis spomenut u članku 14. stavku 5. Osnovne uredbe.
(94)
Stoga se smatra, na temelju članka 18. Osnovne uredbe, da je subvencioniranje nastavljeno tijekom RRIP-a.
3.13. Zaključci o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja
(95)
U skladu s člankom 18. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitalo se je li vjerojatno da će prestanak važenja mjera na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja subvencioniranja.
(96)
S tim u vezi podsjeća se na činjenicu da su surađivala samo dva poznata proizvođača izvoznika dotičnog proizvoda. Udio tih izvoznika u ukupnoj prodaji dotičnog proizvoda od strane indijskih proizvođača izvoznika u Uniji ne može se uspostaviti iz raspoloživih statističkih podataka Indije i Unije. Međutim, iz tih statističkih podataka moglo bi se zaključiti da postoje drugi proizvođači koji bi mogli prodavati dotični proizvod Uniji.
(97)
Utvrđeno je da su se tijekom RRIP-a proizvođači izvoznici koji surađuju nastavili koristiti subvencijama protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, a koje dodjeljuje Vlada Indije. Gore analizirani programi subvencija daju obnovljive koristi i ne postoje pokazatelji da bi u doglednoj budućnosti ti programi mogli biti postupno ukinuti ili promijenjeni ili da bi proizvođači izvoznici koji surađuju mogli prestati dobivati koristi prema tim programima.
(98)
Ne postoje raspoloživi podaci koji bi ukazivali da ostali proizvođači izvoznici ne bi nastavili koristiti gore analizirane programe subvencija. Stoga je zaključeno da je subvencioniranje na razini čitave zemlje nastavljeno.
(99)
S obzirom na gore opisane nalaze, zaključeno je da je subvencioniranje nastavljeno tijekom RRIP-a i da bi se vjerojatno moglo nastaviti u budućnosti.
4. PROIZVODNJA UNIJE
(100)
Tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka, istovjetni proizvod proizveli su u Uniji sljedeći proizvođači iz Unije: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA i Antibioticos S.A. Podnositelji zahtjeva zatražili su reviziju nakon isteka antisubvencijskih mjera na snazi. Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u zahtjevu i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja revizije ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije. Na temelju toga, procijenjena ukupna proizvodnja Unije tijekom RRIP-a iznosila je 7 093 tone.
(101)
Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju Unije predstavljaju industriju Unije u smislu članka 9. stavka 1. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”. S obzirom da je istovjetni proizvod proizveden od strane tri proizvođača Unije koja su dostavila odgovor na upitnik tijekom RRIP-a predstavljao do 95 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda Unije, podaci tih proizvođača smatraju se reprezentativnim za cijelu industriju Unije.
5. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
5.1. Uvodna napomena
(102)
Za analizu obujma uvoza i kretanja cijena, korišteni su Eurostatovi statistički podaci o uvozu za oznake TARIC 2941101010, 2941102010 i 2941900030 za godine 2007. i 2008. te oznake TARIC 2941100010 i 2941900030 za godinu 2009. i dalje, koji su se primjenjivali tijekom razmatranog razdoblja.
(103)
Uzimajući u obzir broj proizvođača iz Unije i činjenicu da je jedan proizvođač iz Unije proizvodio istovjetan proizvod na temelju sporazuma o nezastarijevanju (tolling agreement) s drugim proizvođačem, podaci koji se odnose na industriju Unije su, prema potrebi, prikazani samo u obliku indeksa ili raspona kako bi se zaštitila povjerljivost podataka.
5.2. Potrošnja na tržištu Unije
(104)
Industrija Unije prodaje istovjetni proizvod nepovezanim kupcima i prodaje/prenosi povezanim trgovačkim društvima radi daljnje prerade.
(105)
Za prodaju nepovezanim subjektima smatralo se da čini „slobodno tržište”. Prodaja/prijenosi povezanim subjektima smatrali su se „ograničenim korištenjem”.
(106)
Prilikom izračuna vidljive potrošnje dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda u Uniji, Komisija je dodala:
-
obujam ukupnog uvoza proizvoda nad kojim se provodi ispitni postupak u Uniju prema izvješću Eurostata,
-
obujam prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji koji je proizvela industrija Unije,
-
obujam ograničenog korištenja istovjetnog proizvoda od strane industrije Unije, i
-
procijenjenu prodaju istovjetnog proizvoda u Uniji od strane ostalih poznatih proizvođača iz Unije.
(107)
Treba napomenuti da je, s ciljem izbjegavanja dvostrukog računanja obujma prodaje, prodaja ostvarena na temelju sporazuma o nezastarijevanju između dva proizvođača iz Unije isključena iz gornjeg izračuna.
(108)
Na temelju gore navedenog, potrošnja dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda u Uniji postupno se povećala za 28 % tijekom razmatranog razdoblja:
Potrošnja (u tonama)
2007.
2008.
2009.
RRIP
Dotični proizvod i istovjetan proizvod
6 601
7 021
7 783
8 423
Indeks
100
106
118
128
5.3. Uvozi iz Indije
5.3.1. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Indije
Uvoz (u tonama)
2007.
2008.
2009.
RRIP
Uvoz dotičnog proizvoda za slobodan promet
32,6
16,1
1,9
1,4
Indeks
100
49
6
4
Uvoz dotičnog proizvoda u okviru režima unutarnje proizvodnje
45,5
3,7
15,5
14,5
Indeks
100
8
34
32
(109)
Prema podacima Eurostata, obujam uvoza dotičnog proizvoda iz Indije za slobodan promet smanjio se za 96 % tijekom razmatranog razdoblja. Značajan pad od 51 postotnog boda uočen je 2008., a zatim je slijedilo daljnje smanjenje za 43 postotna boda 2009. i dva postotna boda tijekom RRIP-a.
(110)
Nešto drukčije kretanje moglo se uočiti za uvoz u okviru režima unutarnje proizvodnje koji je oslobođen kompenzacijskih i carinskih pristojbi. Nakon početnog pada uvoza za 92 % između 2007. i 2008., uvoz se povećao 2009. i ostao relativno stabilan tijekom RRIP-a.
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
2007.
2008.
2009.
RRIP
Uvoz dotičnog proizvoda za slobodan promet
25 863
28 934
34 758
19 200
Indeks
100
112
134
74
Uvoz dotičnog proizvoda u okviru režima unutarnje proizvodnje
35 616
37 443
30 894
30 044
Indeks
100
105
87
84
(111)
Prosječna uvozna cijena dotičnog proizvoda iz Indije za slobodan promet povećala se za 34 % između 2007. i 2008., a zatim je zabilježen snažan pad tijekom RRIP-a da bi dosegla 26 % nižu razinu u odnosu na 2007. Osim toga, cijene uvoza u okviru režima unutarnje proizvodnje slijedile su silazno kretanje i smanjile se za 16 % tijekom razmatranog razdoblja. Različita kretanja cijena između dva uvozna režima mogu se objasniti drukčijom vrstom dotičnog proizvoda koji se uglavnom uvozio, tj. cefaleksinom, koji je skuplji u odnosu na ostale vrste.
Tržišni udio uvoza iz Indije
2007.
2008.
2009.
RRIP
Uvoz dotičnog proizvoda za slobodan promet
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Indeks
100
46
5
3
Uvoz dotičnog proizvoda u okviru režima unutarnje proizvodnje
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Indeks
100
8
29
25
(112)
Tržišni udio uvoza iz Indije za slobodan promet ili u okviru režima unutarnje proizvodnje bio je vrlo nizak tijekom razmatranog razdoblja i smanjio se u oba slučaja.
(113)
Jedan proizvođač iz Unije naveo je da je indijski uvoz, koji se temelji na podacima Eurostata, pogrešno procijenjen, jer indijski statistički podaci o izvozu pokazuju veći obujam izvoza od onog koji navodi Eurostat. U tom pogledu, treba napomenuti da je standardna praksa Komisije koristiti Eurostat kao temelj za statističke podatke o uvozu. Dalje se napominje da indijski statistički podaci o izvozu ne navode krajnje odredište izvoza i hoće li zaista ući u Uniju. Stoga se ova tvrdnja morala odbaciti.
5.3.2. Sniženje cijena
(114)
S obzirom na iznimno nisku količinu uvoza iz Indije koji je došao na tržište Unije za slobodan promet, nije bilo moguće donijeti valjani zaključak u pogledu sniženja cijena. U pogledu uvoza u okviru režima unutarnje proizvodnje, utvrđeno je negativno sniženje cijena. Međutim, taj uvoz iznosio je manje od 10 tona i odnosio se samo na jednu vrstu proizvoda (cefaleksin), koja je i najskuplja i manje zastupljena vrsta proizvoda na tržištu. Stoga je zaključeno da podaci o transakciji koji se odnose na uvoz u okviru režima unutarnje proizvodne nisu bili reprezentativni za potrebe valjanog izračuna sniženja cijena i nisu prikladni za daljnju analizu.
(115)
Jedan proizvođač iz Unije ukazao je na to da odvojena analiza dviju kategorija uvoza, tj. za slobodni promet i u okviru režima unutarnje proizvodnje, nije bila u skladu s pristupom prethodnog postupka revizije, a bila je i protivna stalnoj praksi Komisije.
(116)
U tom pogledu, treba napomenuti da, kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 115., količine uvezene ili u okviru režima unutarnje proizvodnje ili za slobodan promet nisu bile dostatne za donošenje valjanih zaključaka. Uzimajući u obzir nisku razinu ukupnog obujma, ovaj zaključak jednako se primjenjuje na taj obujam.
5.4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
Uvoz iz trećih zemalja
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam (u tonama)
Singapur
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Indeks
100
93
130
156
Kina
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Indeks
100
128
241
253
Oman
373,4
438,5
301,7
287,9
Indeks
100
117
81
77
Ostale treće zemlje
67,8
327,5
74,2
73,2
Indeks
100
483
109
108
Ukupno
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Indeks
100
114
144
162
(117)
Uvoz proizvoda nad kojim se provodi revizija iz drugih zemalja osim Indije povećao se za 62 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu je tržišni udio naglo porastao za više od 10 postotnih bodova s 37,6 % na 47,7 % što se poklopilo s povećanom potrošnjom na tržištu Unije. Među zemljama izvoznicama, Singapur, Kina i Oman najveći su dobavljači na tržištu Unije.
Prosječna uvozna cijena po toni (EUR)
2007.
2008.
2009.
RRIP
Singapur
44 218
36 590
27 007
22 485
Indeks
100
83
61
51
Kina
29 515
26 622
21 224
20 683
Indeks
100
90
72
70
Oman
29 875
27 665
23 440
22 597
Indeks
100
93
78
76
Ostale treće zemlje
38 324
35 987
45 628
46 938
Indeks
100
94
119
122
Ukupno
39 020
32 953
25 193
22 385
Indeks
100
84
65
57
(118)
Prosječne uvozne cijene iz trećih zemalja značajno su se smanjile za 43 % tijekom razmatranog razdoblja. Iako su cijene glavnih zemalja izvoznica (Singapura, Kine i Omana) snizile cijene Unije za oko 20 % tijekom RRIP-a za svaki proizvod posebno, a obujam uvoza se može smatrati značajnim, čini se da uvoz po takvim niskim cijenama nije utjecao na profitabilnost industrije Unije.
(119)
Jedan proizvođač iz Unije tvrdio je da analiza prosječnih kretanja uvozne cijene u obzir treba uzeti različite vrste proizvoda. U tom pogledu treba napomenuti da se, u skladu sa standardnom praksom, analiza, inter alia, kretanja cijena treba napraviti na temelju dotičnog proizvoda, bez obzira na udio svake vrste proizvoda. Dalje se napominje da, u ovom slučaju, nije donesen nikakav zaključak iz kretanja uvoznih cijena iz trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se gornja tvrdnja morala odbaciti.
(120)
Svi su proizvođači iz Unije tvrdili da se uvoz iz, inter alia, Kine i Omana odnosi uglavnom na amoksicilin trihidrat za veterinarske potrebe i da je to trebalo uzeti u obzir prilikom analize gornjih cijena. U tom pogledu, napominje se da proizvod nad kojim se provodi revizija obuhvaća antibiotike za ljude i životinje. Nadalje, podaci dostavljeni u vezi s ovim navodom nisu bili argumentirani. Stoga se gornja tvrdnja morala odbaciti.
(121)
Jedan proizvođač iz Unije doveo je u pitanje temelj na kojem su rađene usporedbe cijena za amoksicilin trihidrat i ampicilin trihidrat tijekom RRIP-a, s obzirom da podaci Eurostata ne razlikuju ove dvije vrste proizvoda. U tom pogledu, s obzirom da je utvrđeno kako su cijene industrije Unije za ove dvije vrste proizvoda bile slične, smatralo se opravdanim napraviti usporedbu na temelju ukupne cijene.
(122)
Što se tiče uvoza iz Singapura, svi proizvođači iz Unije tvrdili su da je obavljen po transfernoj cijeni između povezanih stranaka. U tim okolnostima, uključivanje tog uvoza narušilo bi prosječne cijene iz ostalih trećih zemalja. Napominje se da se gore navedeni nalaz u pogledu marže sniženja u slučaju isključivanja tog izvoza iz usporedbe cijena ne bi značajno promijenio, a zaključak da uvoz po niskoj cijeni nije utjecao na profitabilnost industrije Unije ostao bi valjan.
5.5. Gospodarsko stanje industrije Unije
(123)
Za sljedeće gospodarske pokazatelje koji se odnose na industriju Unije utvrđeno je da se valjana analiza i procjena trebaju usmjeriti na stanje koje prevladava na slobodnom tržištu: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije, tržišni udio i profitabilnost. Kada je bilo moguće i opravdano, ti nalazi su naknadno uspoređeni s podacima za ograničeno tržište, s ciljem dobivanja cijele slike o stanju industrije Unije.
(124)
Što se tiče ostalih gospodarskih pokazatelja, na temelju ispitnog postupka je utvrđeno da se oni mogu objektivno ispitati samo upućivanjem na cijelu aktivnost. Doista, proizvodnja (i za ograničeno i za slobodno tržište), kapacitet, iskorištenost kapaciteta, popisi robe, ulaganja, zalihe, zaposlenost, produktivnost, plaće, rast, mogućnost povećanja kapitala ovise o cijeloj aktivnosti, bez obzira je li proizvodnja ograničena ili se prodaje na slobodnom tržištu.
(125)
Nakon komentara primljenih od jednog proizvođača iz Unije o konačnoj objavi nalaza i razmatranja na temelju kojih je predložen prekid postupka, neki su gospodarski pokazatelji u sljedećim uvodnim izjavama ispravljeni. Te promjene nisu bile takve prirode da mogu promijeniti zaključak u pogledu stanja industrije Unije.
5.5.1. Proizvodnja, kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks kapaciteta
100
100
104
107
Indeks proizvodnje
100
95
96
98
Indeks iskorištenosti kapaciteta
100
95
92
91
(126)
Kapacitet proizvodnje industrije Unije bio je stabilan između 2007. i 2008. prije povećanja za 4 % od 2008. do 2009. te za dodatna 3 postotna boda tijekom RRIP-a.
(127)
Međutim, obujam proizvodnje nije slijedio ovo povećanje zbog nepredviđenih tehničkih poteškoća jednog proizvođača iz Unije 2008., kada je opseg proizvodnje pao za 5 % i postupno se oporavljao do RRIP-a.
(128)
Kao rezultat povećanja kapaciteta proizvodnje u kombinaciji s malim padom proizvodnje, stopa iskorištenosti kapaciteta stalno je padala u razmatranom razdoblju i tijekom RRIP-a dosegnula je razinu nižu za 7 % u odnosu na 2007.
5.5.2. Obujam prodaje, prodajna cijena, tržišni udio
5.5.2.1. Prodaja na slobodnom tržištu
Prodaja nepovezanim strankama u Uniji
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks opsega
100
97
93
99
Indeks prosječne prodajne cijene
100
121
104
104
Indeks tržišnog udjela
100
90
79
78
(129)
Obujam prodaje industrije Unije nepovezanim strankama tijekom RRIP-a bio je nešto ispod razine iz 2007., uz pad od 7 % 2009., a zatim porast za šest postotnih bodova tijekom RRIP-a.
(130)
Tijekom razmatranog razdoblja prosječna prodajna cijena industrije Unije na tržištu Unije povećala se za 4 %. Cijene su najprije značajno povećane za 21 % 2009, prije nego što su pale za 17 postotnih bodova 2009. te ostale stabilne tijekom RRIP-a.
(131)
Jedan proizvođač iz Unije tvrdio je da utjecaj cijena uvoza iz Indije na industriju Unije nije ispravno procijenjen. U tom pogledu, prije svega se napominje da nije utvrđeno nikakvo sniženje cijena kako je navedeno u uvodnoj izjavi 115. Osim toga, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi, cijene industrije Unije povećane su za 4 % tijekom razmatranog razdoblja. U tim okolnostima smatra se da uvoz iz Indije nije imao nikakav negativan utjecaj na stanje industrije Unije.
(132)
Smanjena prodaja nepovezanim strankama na tržištu Unije odrazila se na razvoj tržišnog udjela koji je pao za 22 postotna boda tijekom RRIP-a u odnosu na 2007.
5.5.2.2. Ograničeno tržište
Ograničeno tržište u Uniji
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks obujma
100
115
122
128
Indeks prosječne prodajne cijene na ograničenom tržištu
100
100
111
110
Indeks tržišnog udjela
100
109
104
100
(133)
Dok se obujam prodaje industrije Unije nepovezanim strankama smanjivao unatoč povećanoj potražnji tijekom razmatranog razdoblja, prodaja na ograničenom tržištu se povećala za 28 %.
(134)
Tržišni udio ograničenog tržišta industrije Unije povećao se za 9 postotnih bodova 2008. prije nego što se postupno smanjio na razinu iz 2007.
5.5.2.3. Tržišni udio industrije Unije/rast
Prodaja nepovezanim strankama, prodaja na ograničenom tržištu i ograničeno korištenje
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks obujma
100
107
108
114
Indeks tržišnog udjela
100
100
92
90
(135)
Tržišni udio industrije Unije kao cjeline mjerio se dodavanjem obujma slobodnog i ograničenog tržišta u Uniji. Iako se ovaj obujam povećao tijekom razmatranog razdoblja za 14 %, tržišni udio industrije Unije smanjio se za 10 postotnih bodova kako se potrošnja na tržištu povećala za 28 % tijekom istog razdoblja. Ovo upućuje na činjenicu da industrija Unije nije imala koristi od rasta potrošnje.
5.5.3. Popisi robe
Zalihe
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks obujma
100
74
63
46
(136)
Razina zaliha pala je za 54 % od 2007. do kraja RRIP-a, što se uglavnom objašnjava povećanjem potražnje na ograničenom tržištu.
5.5.4. Profitabilnost
5.5.4.1. Profitabilnost na slobodnom tržištu
Profitabilnost na slobodnom tržištu
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks
100
447
218
253
(137)
Profitabilnost prodaje industrije Unije nepovezanim strankama na tržištu Unije značajno se poboljšala za 153 postotna boda tijekom RRIP-a. Ovaj razvoj može se objasniti prosječnim povećanjem cijena od 2 % i smanjenjem troškova proizvodnje. U usporedbi s profitnom maržom ostvarenom u razdoblju revizije ispitnog postupka tijekom zadnjeg ispitnog postupka nakon isteka mjere, dobit se povećala za više od 400 postotnih bodova.
(138)
Treba napomenuti da je, uz izuzetak 2007., razina dobiti industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja bila iznad ciljne profitne marže utvrđene u prethodnoj reviziji ispitnog postupka nakon isteka mjere, tj. 10 % (ciljna dobit).
(139)
Dva proizvođača iz Unije su tvrdila da profitabilnost nije bila ispravno ocijenjena, jer je dobit koju su ostvarili povezani početni dobavljači odbijena od njihovih troškova. U tom pogledu, stalna je praksa odbiti dobit koju su ostvarile povezane stranke uključene u proizvodnju sirovina. U tim okolnostima, ovaj se argument morao odbaciti.
5.5.4.2. Profitabilnost prodaje na ograničenom tržištu
Profitabilnost prodaje na ograničenom tržištu
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks
100
55
153
151
(140)
Profitabilnost ograničene prodaje industrije Unije na tržištu unije poboljšala se za 51 % tijekom RRIP-a. Ovaj razvoj uvelike se objašnjava prosječnim povećanjem cijena od 10 %. Međutim, s obzirom da se ovo kretanje cijena temelji na transfernim cijenama, na temelju gore navedenog nije bilo moguće donijeti valjani zaključak.
5.5.5. Ulaganja, povrat ulaganja, novčani tok i sposobnost prikupljanja sredstava
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks ulaganja
100
246
342
129
Indeks povrata ulaganja
100
233
52
62
Indeks novčanog toka
100
236
83
107
(141)
Ulaganja su se povećala tijekom razmatranog razdoblja. Ulaganja su bila povezana s povećanjima proizvodnog kapaciteta s ciljem isporuke na ograničenom i slobodnom tržištu.
(142)
Ispitni postupak je, također, pokazao da se povrat ulaganja, tj. neto dobit prije oporezivanja proizvoda izražena kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne imovine pripisane proizvodu, smanjila tijekom razmatranog razdoblja.
(143)
Novčani tok se tijekom razmatranog razdoblja povećao za 7 %, jer se smanjenje profitabilnosti moglo nadoknaditi smanjenjem popisa u drugoj polovici razmatranog razdoblja.
5.5.6. Zaposlenost, produktivnost i plaće
2007.
2008.
2009.
RRIP
Indeks zaposlenosti
100
106
111
109
Indeks produktivnosti
100
89
87
89
Indeks plaća
100
104
106
106
(144)
Zaposlenost se povećala za 9 % tijekom razmatranog razdoblja u skladu s ulaganjima u proizvodni kapacitet, dok su prosječne plaće porasle za samo 6 %. Produktivnost se smanjila za ukupno 11 % nakon neočekivanih tehničkih poteškoća s kojima se susreo jedan proizvođač iz Unije.
5.5.7. Visina iznosa subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere i oporavak od prošlog subvencioniranja
(145)
Što se tiče obujma subvencioniranog uvoza iz Indije, učinak stvarnog iznosa subvencioniranja ne može se smatrati značajnim.
(146)
Stanje industrije Unije značajno se poboljšalo od zadnje revizije ispitnog postupka i tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se može ocijeniti da se industrija Unije uspjela u potpunosti oporaviti od prošlog subvencioniranja.
5.6. Zaključak o gospodarskom stanju industrije Unije
(147)
Između 2007. i razdoblja revizije ispitnog postupka, obujam subvencioniranog uvoza dotičnog proizvoda bio je zanemariv. Uz izuzetak određenih pokazatelja štete kao što su tržišni udio, obujam proizvodnje i povrat ulaganja, većina pokazatelja štete uključujući profitabilnost (+ 153 %), prodajnu cijenu (+ 4 %), opseg prodaje (+ 14 %), zaposlenost (+ 10 %) i ulaganja (+ 29 %) pozitivno se razvijala tijekom razmatranog razdoblja. Razine dobiti ostvarene na tržištu Unije bile su, uz izuzetak 2007., iznad ciljne profitne marže utvrđene u prethodnoj reviziji ispitnog postupka nakon isteka mjere, tj. 10 %. Pozitivno kretanje prema velikoj većini pokazatelja uglavnom je posljedica pouzdanosti industrije Unije i dugotrajnog odnosa s kupcima koji je razvijala tijekom posljednjih godina, ali i razine cijena koju je uspjela postići na tržištu.
(148)
Jedan proizvođač iz Unije tvrdio je da bi analiza kretanja cijena i dobiti trebala uzeti u obzir nestašicu sirovina 2007. i 2008. Tvrdio je da su te nestašice dovele do iznimnih povećanja cijena i dobiti 2008. i, u ograničenoj mjeri, 2009. U tom pogledu, kao što se može vidjeti iz tablica 5.5.2.1. i 5.5.4.1., iznimna razina cijena i dobiti odnosi se samo na 2008. Čini se da nestašice sirovina više ne utječu na razine dobiti ostvarene u 2009. i tijekom RRIP-a. Zaključak u uvodnoj izjavi 139., da je dobit tijekom cijelog razmatranog razdoblja bila iznad ciljne dobiti, ostaje valjan.
(149)
U pogledu prodaje na ograničenom tržištu, mogućnost industrije Unije da proda dio svoje proizvodnje na ograničenom tržištu, osigurala je visoke razine iskorištenosti kapaciteta i omogućila industriji Unije da reducira fiksne troškove i ostane konkurentna u pogledu troškova.
(150)
Zaključak je da se s obzirom na pozitivan razvoj pokazatelja koji se odnose na industriju Unije smatra da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja.
5.7. Učinak subvencioniranog uvoza
(151)
S obzirom na mali obujam dotičnog proizvoda koji je uvezen u Uniju tijekom razmatranog razdoblja, subvencionirani uvoz nije štetno utjecao na učinkovitost industrije Unije. Doista, kako je gore navedeno, smatra se da industrija nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja.
6. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
(152)
Podsjeća se da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja, jer je većina pokazatelja štete pokazala pozitivna kretanja tijekom tog razdoblja. U skladu s člankom 18. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je stoga je li vjerojatno da će prestanak važenja mjera na snazi dovesti do ponavljanja štete.
6.1. Neiskorišteni kapacitet u dotičnoj zemlji
(153)
Ispitni postupak je pokazao da je iskorištenost kapaciteta tri indijska proizvođača koja surađuju dosegla vrlo visoke razine tijekom RRIP-a. Na temelju toga čini se da bi neiskorišteni kapaciteti, koji bi se mogli usmjeriti na tržište Unije u nedostatku mjera, bili ograničeni.
(154)
Nakon objave je nekoliko proizvođača iz Unije tvrdilo da su neiskorišteni kapaciteti u Indiji bili veliki i da stopa iskorištenosti kapaciteta indijskih proizvođača izvoznika koji surađuju nije bila reprezentativna za indijski sektor u cjelini. Jedan proizvođač iz Unije je čak tvrdio da bi neiskorišteni kapaciteti sedam vodećih indijskih izvoznika predstavljali opseg puno veći od potrošnje na slobodnom tržištu Unije.
(155)
U tom pogledu treba najprije naglasiti da je stopa iskorištenosti kapaciteta tri proizvođača izvoznika koja surađuju izračunana kao ponderirani prosjek na temelju provjerenih podataka i specifično se odnosila na dotični proizvod. Štoviše, dotična tri proizvođača izvoznika koja surađuju bili su veliki proizvođači te među sedam indijskih izvoznika koje je podnositelj zahtjeva naveo kao „vodeće”. Suprotno tome, podaci koje su predočili proizvođači iz Unije o neiskorištenim kapacitetima tih sedam indijskih proizvođača uglavnom su se temeljili na „poznavanju tržišta” i, iako je to bilo posebno zatraženo, nisu mogli biti potkrijepljeni čvrstim činjeničnim dokazima. Stoga su se ti podaci morali zanemariti te je potvrđeno da se, na temelju provjerenih podataka iz dokumentacije, indijski neiskorišteni kapaciteti čine ograničenima.
6.2. Kretanje izvoza indijskih proizvođača izvoznika
(156)
Na temelju podataka iz indijske službene statistike, ustanovljeno je da su cijene izvozne prodaje na deset glavnih indijskih izvoznih tržišta bile u prosjeku oko 20 % niže od cijena prodaje industrije Unije na tržištu Unije tijekom RRIP-a. Te indijske izvozne cijene bile su u skladu s cijenama drugih glavnih sudionika na tržištu Unije kako je određeno u uvodnoj izjavi 119. Utvrđeno je da uvoz po niskim cijenama tijekom razmatranog razdoblja iz tih ostalih zemalja nije negativno utjecao na učinkovitost industrije Unije. U tim okolnostima, smatra se da, u slučaju zastarijevanja mjera, indijske izvozne cijene vjerojatno ne bi bile štetne za industriju Unije, jer se već suočava s konkurencijom iz ostalih zemalja izvoznica s istim kretanjima cijena, a da pri tome nije pretrpjela nikakvu materijalnu štetu.
(157)
Dva proizvođača iz Unije također su navela da bi, u slučaju zastarijevanja mjera, indijski proizvođači preusmjerili izvoz koji se trenutačno prodaje na ostalim tržištima u Uniju zbog privlačnosti tržišta Unije u pogledu cijena. Prije svega, napominje se da bi, ako indijski proizvođači preusmjere svoj izvoz u Uniju, konkurirali ostalim trećim zemljama koje već izvoze značajne količine u Uniju. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 119., zaključeno je da uvoz iz trećih zemalja, po cijenama sličnima indijskim izvoznim cijenama na ostalim tržištima, nije utjecao na učinkovitost industrije Unije. Na temelju toga, smatra se da, ako se indijske količine izvoza u Uniju povećaju po cijenama sličnima onima na ostalim izvoznim tržištima, industrija Unije ne bi pretrpjela nikakvu materijalnu štetu.
(158)
Dva proizvođača iz Unije također su tvrdila da bi činjenica da su na snazi bile zabrane uvoza u SAD u pogledu određenih proizvodnih pogona za antibiotike u Indiji dovela do preusmjeravanja dodatnih količina na tržište Unije. Međutim, u tom pogledu, zaključci u prethodnoj uvodnoj izjavi o mogućem preusmjeravanju izvoza ostaju valjani.
6.3. Ograničeno tržište
(159)
Dok je ograničeno tržište činilo od 50 do 60 % slobodnog i ograničenog tržišta industrije Unije u razmatranom razdoblju, potrošnja na ograničenom tržištu industrije Unije povećala se za više od 20 % tijekom istog razdoblja. S obzirom na svojstva i veličinu ovog tržišta, smatra se da, u slučaju zastarijevanja mjera, na ograničeno tržište vjerojatno ne bi utjecalo povećanje indijskog izvoza te bi, stoga, i dalje osiguravalo visoke stope iskorištenosti kapaciteta i ekonomije razmjera za industriju Unije.
6.4. Zaključci o vjerojatnosti ponavljanja štete
(160)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da, u slučaju zastarijevanja mjera, subvencionirani uvoz iz Indije vjerojatno neće prouzročiti materijalnu štetu industriji Unije, jer se većina pokazatelja štete pozitivno razvijala tijekom razmatranog razdoblja unatoč značajnom i sve većem uvozu iz ostalih zemalja po cijenama koje su slične indijskom izvozu u ostale zemlje. Stoga je zaključeno da se u slučaju zastarijevanja mjera materijalna šteta vjerojatno ne bi ponovila.
7. INTERES UNIJE
(161)
Jedan proizvođač iz Unije je tvrdio da se treba provesti analiza interesa Unije. U tom pogledu, s obzirom da je zaključeno kako ne postoji vjerojatnost ponavljanja štete, ispitivanje interesa Unije nema svrhe. U tim okolnostima je ova tvrdnja odbačena.
8. POSEBNO PRAĆENJE
(162)
S obzirom na nalaz o vjerojatnosti nastavka subvencioniranja kako je navedeno u uvodnoj izjavi 100. i učinku koji može imati na buduće trgovinske tokove, Komisija će pratiti obujam uvoza dotičnog proizvoda. U slučaju značajne promjene tih količina, Komisija će razmotriti koje mjere, u slučaju potrebe, treba poduzeti.
(163)
Praćenje će se ograničiti na razdoblje od 2 godine nakon objave ove Uredbe.
9. PREKID
(164)
S obzirom na rezultate ove revizije ispitnog postupka, smatra se primjernim staviti izvan snage kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih antibiotika širokog spektra podrijetlom iz Indije.
(165)
Zainteresirane stranke obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih je predloženo prekidanje ispitnog postupka te su imale mogućnost dati svoj komentar. Primljeni komentari razmatrani su u okviru odgovarajućih gornjih odjeljaka i nisu bili takve prirode da mogu promijeniti gornje zaključke.
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Revizija nakon isteka kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih antibiotika širokog spektra, koji trenutačno potpadaju pod oznake KN ex 2941 10 00 i ex 2941 90 00 podrijetlom iz Indije, pokrenuta prema članku 18. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 597/2009, prekida se, a mjere na snazi na uvoz podrijetlom iz Indije stavljaju se izvan snage.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 4. kolovoza 2011.