RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 287/2011
af 21. marts 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af wolframcarbid, wolframcarbid blandet med et metallisk pulver og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 2737/90 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på 33 % på importen af wolframcarbid og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Ved afgørelse 90/480/EØF (3) godtog Kommissionen tilsagn fra to store eksportører vedrørende den vare, der er genstand for foranstaltninger.
(2)
Efter at de pågældende to kinesiske eksportører havde trukket deres tilsagn tilbage, indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 2286/94 (4) en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare.
(3)
Ved forordning (EF) nr. 610/95 (5) ændrede Rådet forordning (EØF) nr. 2737/90 og indførte en endelig told på 33 % på importen af wolframcarbid og sammensmeltet wolframcarbid. Efter en fornyet undersøgelse indledt i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, (»den tidligere fornyede undersøgelse«) blev disse foranstaltninger forlænget med yderligere fem år ved Rådets forordning (EF) nr. 771/98 (6).
(4)
Ved forordning (EF) nr. 2268/2004 (7) indførte Rådet efter en udløbsundersøgelse en antidumpingtold på 33 % på importen af wolframcarbid og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(5)
Ved forordning (EF) nr. 1275/2005 (8) ændrede Rådet definitionen af varedækningen, således at wolframcarbid blandet med et metallisk pulver også blev dækket.
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(6)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (9) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 30. september 2009 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af European Association of Metals (Eurometaux) (»ansøgerne«) på vegne af EU-producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 85 % af den samlede EU-produktionen af wolframcarbid, wolframcarbid blandet med et metallisk pulver og sammensmeltet wolframcarbid.
(7)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning
(8)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 30. december 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (10) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Undersøgelsen
4.1. Undersøgelsesperiode
(9)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(10)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere, som den vidste var berørt af sagen, producenterne i referencelandet samt repræsentanterne for Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(11)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(12)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra syv EU-producenter, en eksporterende producent i Kina, en eksporterende producent i referencelandet og tre brugere.
(13)
Ingen af importørerne indsendte besvarelser af spørgeskemaet, afgav andre oplysninger til Kommissionen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen. Da kun en eksporterende producent fra Kina indgav de ønskede oplysninger, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve.
(14)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Østrig
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Tyskland
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Frankrig
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Tjekkiet
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Østrig
b)
Referenceland
-
Global Tungsten & Powders Corp., USA
c)
Bruger
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Frankrig.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(15)
Den vare, der er genstand for den nuværende undersøgelse, er wolframcarbid, wolframcarbid blandet med et metallisk pulver og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 2849 90 30 og ex 3824 30 00.
(16)
Wolframcarbid, wolframcarbid blandet med et metallisk pulver og sammensmeltet wolframcarbid er forbindelser af kulstof og wolfram, der fremstilles ved varmebehandling (opkulning for den første vares vedkommende og smeltning for den tredje vares vedkommende). Disse varer er mellemprodukter, der benyttes som råstoffer ved fremstilling af emner i hårdt metal såsom hårdtmetalskæreværktøjer og komponenter med stor slidstyrke, slidbestandige belægninger, borehoveder til olieboring og mineværktøjer samt præge- og lokkeværktøjer til strækning og formning af metaller.
(17)
Den nuværende undersøgelse bekræftede, at den pågældende vare fremstillet af den eksporterende producent og solgt til Unionen, hvad angår fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål, er identisk med den vare, der fremstilles af EU-producenterne og sælges på markedet i Unionen, eller den vare, der fremstilles og sælges i referencelandet, og betragtes derfor som samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(18)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der for øjeblikket fandt dumping sted, og i bekræftende fald, om udløb af de gældende foranstaltninger eventuelt ville føre til fortsat eller fornyet dumping. Der mindes om, at i forbindelse med undersøgelser i medfør af nævnte artikel genovervejes markedsøkonomisk behandling ikke.
(19)
Som det fremgår ovenfor, var det ikke nødvendigt at anvende stikprøver for de eksporterende producenter i Kina.
(20)
På stikprøvetidspunktet fremgik det, at den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent tegnede sig for mindre end 5 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen. De kinesiske myndigheder og de øvrige berørte parter blev underrettet om, at grundforordningens artikel 18 muligvis ville blive anvendt på grund af de eksporterende producenters beskedne grad af samarbejdsvilje. Kommissionen modtog ingen reaktioner på disse oplysninger.
(21)
Senere i undersøgelsen og som besvarelse af spørgeskemaet korrigerede den samarbejdsvillige eksporterende producent dog fejlen i oplysningerne vedrørende eksportsalget til Unionen og justerede sin eksportmængde til Unionen i opadgående retning. Parallelt hermed blev de mængder af den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen fra Kina, analyseret yderligere på grundlag af Eurostats tal. Som følge heraf og efter kontrol af spørgeskemabesvarelsen blev det konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producents eksportmængde var meget stor (11). På grundlag af disse resultater blev det konkluderet, at samarbejdsgraden var høj.
2. Dumping af import i den nuværende undersøgelsesperiode
2.1. Referenceland
(22)
Da ingen eksporterende producenter fra Kina blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med de tidligere undersøgelser, blev den normale værdi for Kina fastsat i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(23)
I indledningsmeddelelsen blev USA foreslået som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi for Kina. Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger hertil. Der blev ikke modtaget bemærkninger eller indsigelser i den henseende fra parterne. USA blev også anvendt som referenceland i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og Kommissionen har ikke konstateret eller modtaget oplysninger om nye eller ændrede forhold, som ville berettige en ændring. USA blev anset som et repræsentativt referencemarked, navnlig på baggrund af den åbenhed og konkurrence, der præger det amerikanske marked. Desuden indvilligede en producent fra USA i at samarbejde i forbindelse med denne fornyede undersøgelse.
(24)
USA er derfor blevet anvendt som et referenceland med markedsøkonomi i forbindelse med denne fornyede undersøgelse.
2.2. Normal værdi
(25)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev den normale værdi for Kina fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra den samarbejdsvillige amerikanske producent i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i USA for varetyper, for hvilke salget fandtes at finde sted i normal handel.
(26)
Som resultat blev den normale værdi fastsat som den vejede gennemsnitlige hjemmemarkedssalgspris, der blev benyttet af den samarbejdsvillige amerikanske producent ved salg til uafhængige kunder.
(27)
Det blev først efterprøvet, hvorvidt den samarbejdsvillige amerikanske producents samlede hjemmemarkedssalg af den samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den pågældende vare, som var blevet eksporteret til Unionen. Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige producent i USA havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg i den nuværende undersøgelsesperiode.
(28)
Derefter blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for samme vare, som blev solgt på markedet i USA, at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var fortjenstgivende i den nuværende undersøgelsesperiode.
(29)
Da det fortjenstgivende salg af samme vare udgjorde mindre end 80 % af det samlede salg, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne for det fortjenstgivende salg.
2.3. Eksportpris
(30)
Som beskrevet ovenfor, og på baggrund af at den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for over 90 % af den samlede kinesiske import til Unionen, blev eksportprisen undersøgt på grundlag af oplysninger forelagt af den eksporterende producent, dvs. den pris, der faktisk er betalt eller skal betales ved eksport til Unionen, om nødvendigt justeret.
2.4. Sammenligning
(31)
Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for hver enkelt type af den pågældende vare, ab fabrik, i samme handelsled og på samme niveau for skatter. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som hævdedes og påvistes at berøre prisen og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justering for omkostninger til søfragt og indenlandsk transport, forsikring, bankgebyrer og emballering. Der blev desuden foretaget en justering på 5 % af eksportprisen for eksportskatten og en justering af den normale værdi for moms.
2.5. Dumpingmargen
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen fastsat pr. varetype på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Denne sammenligning viste, at der var tale om en dumpingmargen på over 80 % i den nuværende undersøgelsesperiode, dvs. på et væsentligt højere niveau end det, der blev fastslået i den foregående fornyede undersøgelse (31 %). Dumpingmargenens nøjagtige størrelse kan af fortrolighedshensyn ikke offentliggøres. Beregningerne er baseret på oplysninger forelagt af én eksporterende producent i Kina og én producent i referencelandet. Offentliggørelse af dumpingmargenen ville give den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina og producenten i referencelandet mulighed for at udlede hinandens normale værdi og eksportpris, hvilket ville udgøre et klart brud på begge parters ret til fortrolighed.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Indledende bemærkning
(33)
Oplysningerne i dette afsnit blev tilvejebragt gennem analyse af oplysninger fra henholdsvis den samarbejdsvillige eksporterende producent, fra Eurostat og fra anmodningen om en fornyet undersøgelse.
3.2. De kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet
(34)
De oplysninger om uudnyttet kapacitet, som den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent indsendte, blev forelagt med en margen på +/- 20 % for at respektere kravet om fortrolighed. Produktionskapaciteten i Kina var på 21 000 tons i 2006 og 2007 og steg betragteligt til ca. 35 000 tons i 2008 og NUP, hvilket er en stigning på over 80 % i løbet af den betragtede periode. Disse tal kan anses for at være et konservativt skøn, da der i anmodningen om en fornyet undersøgelse foreligger oplysninger om en produktionskapacitet på ca. 50 000 tons.
(35)
Desuden indberettede den samarbejdsvillige eksporterende producent en betydelig stigning i kapaciteten i løbet af den betragtede periode.
(36)
Det fremgår af de oplysninger, der blev indhentet i forbindelse med undersøgelsen, at den samlede kinesiske produktionskapacitet oversteg den faktiske kinesiske produktion betragteligt (i hvert fald med over 20 000 tons i 2008 og NUP).
(37)
I NUP havde Kina en uudnyttet kapacitet, der var seks gange så stor som forbruget i Unionen (25 000 tons, som skal ses i forhold til EU-forbruget på 3 800 tons).
(38)
På grundlag af ovenstående står det klart, at en stor del af den uudnyttede kapacitet i Kina uden antidumpingforanstaltninger kunne blive udnyttet til at øge eksporten til Unionen.
(39)
Oplysninger, der blev forelagt i forbindelse med undersøgelsen, viste desuden tegn på, at der forekom alvorlige fordrejninger af markedet for de råvarer, der anvendes til fremstilling af den pågældende vare. For det første anvender de kinesiske myndigheder kvoter i forbindelse med råvarerne. For det andet begrænser de kinesiske myndigheder adgangen til råvarer ved hjælp af eksportskatter og momsrabatpolitikker, hvilket også gjaldt for den pågældende vare, jf. betragtning 31. Disse faktorer udgør yderligere elementer, som peger på sandsynlighed for fortsat dumping i dette tilfælde.
3.3. EU-markedets tiltrækningskraft og priserne ved eksport til tredjelande
(40)
Den samarbejdsvillige eksportørs prisoplysninger, som ikke kan offentliggøres af fortrolighedshensyn, viser, at Unionen rent faktisk udgør et interessant marked for de kinesiske eksporterende producenter. I hele den betragtede periode (med undtagelse af 2007) lå de priser, der blev opnået på andre markeder i tredjelande, under de priser, der blev opkrævet i Unionen (mellem 10 og 20 % lavere i forskellige perioder i den betragtede periode).
(41)
Af disse årsager kan det konkluderes, at EU-markedet afgjort er et attraktivt marked for de kinesiske eksportører, hvad angår de priser, der kan opnås.
(42)
De kinesiske eksporterende producenter har således et incitament til at dirigere deres eksport til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves. De højere priser, der er fremherskende på EU-markedet, vil gøre det muligt for de kinesiske eksporterende producenter at opnå højere fortjenstmargener.
3.4. Omgåelse af foranstaltningerne
(43)
I 2005 blev foranstaltningerne udvidet til at omfatte endnu en KN-kode, da det blev konstateret, at kinesiske eksportører omgik foranstaltningerne ved at tilsætte wolframcarbidpulver små mængder af et andet metallisk pulver (som oftest cobalt) (12). Denne bekræftede praksis for omgåelse er endnu element, der fører til konklusionen om sandsynlighed for fortsat dumping. Den udgør et klart bevis for, at det europæiske marked fortsat er attraktivt for kinesiske eksporterende producenter, som efter al sandsynlighed vil dirigere større mængder wolframcarbid til EU uden antidumpingforanstaltninger.
3.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(44)
Ovenstående analyse viser, at kinesisk import fortsat kom ind på EU-markedet til dumpingpriser og med meget høje dumpingmargener. På baggrund af navnlig analysen af prisniveauerne på markederne i EU og i en række tredjelande samt den uudnyttede kapacitet i Kina, kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Definition af EU-erhvervsgrenen
(45)
I EU fremstilles samme vare af syv virksomheder eller koncerner.
(46)
De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
2. Indledende bemærkning
(47)
Oplysningerne vedrørende import til Den Europæiske Union af den pågældende vare med oprindelse i Kina måtte af fortrolighedshensyn angives i indeksform, jf. grundforordningens artikel 19.
(48)
Da der er medtaget andre varer end den pågældende vare under Eurostats KN-koder (KN-kode 3824 30 00), er følgende analyse, for så vidt angår importmængderne under Taric-kode 3824300010, blevet foretaget ud fra importoplysninger registreret under Taric-koderne, suppleret med oplysninger, der er indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6. Taric-oplysninger betragtes som fortrolige, da de har en detaljeringsgrad, som gør det muligt at identificere parterne. Dette er årsagen til, at intervaller anvendes i forbindelse med visse oplysninger.
(49)
Oplysningerne om EU-erhvervsgrenen er indhentet i de syv EU-producenters spørgeskemabesvarelser.
3. Forbrug på EU-markedet
(50)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat.
(51)
Mellem 2006 og NUP faldt forbruget i Unionen med 62 %, og den største del af faldet fandt sted mellem 2008 og NUP. I NUP faldt forbruget med 63 % sammenlignet med 2008.
Tabel 1
Forbrug
2006
2007
2008
NUP
Mængde (tons)
+
Import i alt
1 766
1 885
2 303
755
+
EU-produktion solgt på EU-markedet
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Forbrug
10 047
10 218
10 284
3 779
Stigning i % i forhold til det foregående år
2 %
1 %
-63 %
4. Importmængde, markedsandel og priser for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina
(52)
Nedenfor findes en beskrivelse af udviklingen i mængderne, markedsandelene og de gennemsnitlige priser ved dumpingimport fra Kina. Følgende mængde- og pristendenser er baseret på oplysninger fra Eurostat.
Tabel 2
Import fra Kina
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra det pågældende land (tons)
Over 700
Over 700
Over 400
Over 60
Indeks (2006 = 100)
100
104
60
11
Markedsandel for importen fra det pågældende land
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Pris på import fra det pågældende land (EUR/ton)
25 622
21 883
22 434
22 110
Indeks (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Dumpingimportmængden af den pågældende vare med oprindelse i Kina er faldet med 89 % i den betragtede periode og nåede et niveau på ca. 80 tons i NUP. Markedsandelen faldt også fra 7,1 % i 2006 til 2,1 % i undersøgelsesperioden.
(54)
En mulig årsag til dette fald er en betydelig stigning i Kinas forbrug på hjemmemarkedet i den betragtede periode. Desuden synes de kinesiske myndigheder at forfølge en politik for bevarelse af Kinas wolframressourcer ved hjælp af et system med eksportkvoter og eksporttold.
(55)
Priserne på import fra Kina faldt med 14 % i den betragtede periode. Denne udvikling afspejler den generelle tendens, der også blev konstateret for EU-erhvervsgrenens priser.
(56)
Sammenligningen viste også, at importen fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med over 10 %, efter fratrækning af den gældende antidumpingtold. Disse resultater svarer til resultaterne af den seneste fornyede undersøgelse (13).
5. Import fra andre lande
(57)
Importmængden fra andre lande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Mængde- og pristendenserne er baseret på oplysninger fra Eurostat:
Tabel 3
Import fra andre lande
2006
2007
2008
NUP
Import fra andre lande (tons)
1 050
1 138
1 873
675
Indeks (2006 = 100)
100
108
178
64
Markedsandel for import fra andre lande
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Gennemsnitspris (EUR/ton)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Indeks (2006 = 100)
100
97
79
91
USA's markedsandel
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Gennemsnitspris (EUR/ton)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Sydkoreas markedsandel
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Gennemsnitspris (EUR/ton)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Importen fra tredjelande faldt med 36 % i den betragtede periode. Den fulgte en generel markedstendens, som blev udløst af et faldende forbrug (et fald på 62 %), men dog med en anden hastighed. Markedsandelen for denne import steg således fra 10,5 % til 17,9 %. Denne imports virkninger for EU-industrien kan dog ikke anses for at være negative, jf. betragtning 85-88.
(59)
Det bør bemærkes, at Republikken Koreas (Koreas) markedsandel blev fordoblet i den betragtede periode og nåede op på 4,4 %. Koreas gennemsnitlige importpriser faldt i den betragtede periode, men forblev dog konsekvent på et højere niveau end de gennemsnitlige salgspriser for kinesisk eksport.
6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(60)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
6.1. Produktion
(61)
EU-erhvervsgrenens produktion steg først med 5,8 % i 2007 og med 11,6 % i 2008, sammenlignet med 2006, inden den faldt drastisk i NUP - med 56 % i forhold til 2008.
Tabel 4
Samlet EU-produktion
2006
2007
2008
NUP
Mængde (tons)
Produktion
10 094
10 679
11 268
4 861
Indeks (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2. Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(62)
Produktionskapaciteten steg med 10,8 % mellem 2006 og NUP. Da produktionen faldt, særlig i NUP, viste den deraf resulterende kapacitetsudnyttelse et generelt fald på 57 % mellem 2006 og NUP, og kapacitetsudnyttelsesgraden nåede således ned på 39 % i NUP.
Tabel 5
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2006
2007
2008
NUP
Mængde (tons)
Produktionskapacitet
11 110
11 610
12 230
12 310
Indeks (2006 = 100)
100
105
110
111
Kapacitetsudnyttelse
91 %
92 %
92 %
39 %
Indeks (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3. Lagerbeholdninger
(63)
EU-erhvervsgrenens slutlagre steg med 20 % i 2008 sammenlignet med 2006 og faldt derefter med 26 % i løbet af NUP.
Tabel 6
Lagerbeholdninger
2006
2007
2008
NUP
Mængde (tons)
Ultimolagre
1 714
1 808
2 054
1 514
Indeks (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4. Salgsmængde
(64)
EU-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt lidt mellem 2006 og 2008 og faldt derefter med 61 % mellem 2008 og NUP. Salgsmængderne steg i 2007 og 2008, men faldt markant i løbet af NUP. Denne udvikling stemmer overens med den generelle tendens i retning af faldende forbrug på markedet i Unionen.
Tabel 7
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2006
2007
2008
NUP
Mængde (tons)
5 594
5 630
5 874
2 292
Indeks (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5. Markedsandel
(65)
EU-erhvervsgrenens markedsandel var relativt stabil mellem 2006 og 2008, men steg med fire procentpoint mellem 2008 og NUP. Samlet set har der været en stigning på 5 procentpoint i den betragtede periode.
Tabel 8
Markedsandel i EU
2006
2007
2008
NUP
Markedsandel i EU
56 %
55 %
57 %
61 %
Indeks (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6. Vækst
(66)
Da faldet i salget var en smule mindre end faldet i forbruget, var EU-erhvervsgrenen i stand til at vinde markedsandele.
6.7. Beskæftigelse
(67)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 17 % mellem 2006 og NUP. Beskæftigelsen faldt også i perioden 2006-2008, hvor produktionen steg lidt, hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen gjorde en indsats for at forbedre produktiviteten. Det markante fald i produktionen i NUP medførte dog et stort fald i beskæftigelsen.
Tabel 9
Beskæftigelse
2006
2007
2008
NUP
Gennemsnit (i den betragtede periode)
Ansatte i alt
674
667
653
557
Indeks (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8. Produktivitet
(68)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, steg i 2007 og 2008 med henholdsvis 7 % og 15 % sammenlignet med 2006, men faldt med 49 % mellem 2008 og NUP.
Tabel 10
Produktivitet
2006
2007
2008
NUP
Produktivitet (tons pr. år pr. ansat)
15
16
17
9
Indeks (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9. Salgspriser
(69)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser, ab fabrik, ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på markedet i Unionen var nedadgående i den betragtede periode. Overordnet set måtte EU-industrien sænke sine priser med 15,4 % mellem 2006 og NUP.
(70)
Som nævnt i betragtning 55 og 56 fulgte priserne på dumpingimporten fra Kina en tendens, der svarede til tendensen for EU-erhvervsgrenens priser, men forblev konsekvent lavere end EU-erhvervsgrenens priser. I NUP var de kinesiske priser over 10 % lavere end EU-erhvervsgrenens priser.
Tabel 11
Enhedspris på EU-markedet
2006
2007
2008
NUP
Enhedspriser ved salg i Unionen (EUR/ton)
31 030
29 995
29 072
26 241
Indeks (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10. Lønninger
(71)
Mellem 2006 og NUP steg gennemsnitslønningerne pr. ansat med 4,8 %.
Tabel 12
Arbejdskraftomkostninger
2006
2007
2008
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
53 614
54 613
56 564
56 221
Indeks (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11. Investeringer og evne til at rejse kapital
(72)
Mellem 2006 og 2008 steg den årlige investeringsstrøm i den pågældende vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen med 18 %. Mellem 2007 og 2008 steg investeringerne med 103 %. Imidlertid faldt investeringerne i NUP med 65 % sammenlignet med 2008.
(73)
Der blev hovedsageligt investeret i etablering af nye faciliteter, hvor der kan fremstilles wolframmateriale af brugte materialer og skrot. Investeringerne måtte reduceres på grund af: i) faldet i den overordnede produktionsmængde på EU-markedet, ii) fordrejningerne på råvaremarkedet (jf. betragtning 39) og iii) den økonomiske krise.
(74)
I løbet af NUP blev der ikke foretaget betydelige investeringer. Dette kan i vid udstrækning forklares med den økonomiske krise, som begyndte i 2008 og kulminerede i NUP, hvor det blev vanskeligere og vanskeligere at få adgang til ny kapital.
Tabel 13
Investeringer
2006
2007
2008
NUP
Nettoinvesteringer (000 EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Indeks (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12. Rentabilitet og investeringsafkast
(75)
Takket være de gældende antidumpingforanstaltninger og til dels også EU-erhvervsgrenens indsats for at diversificere råmaterialekilderne var EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og 2008 i stand til at opretholde en positiv rentabilitet, om end den overordnet set faldt med 26 % i denne periode. I NUP opnåede EU-erhvervsgrenen dog et langt mindre gunstigt resultat, hvilket viser en vis skrøbelighed i denne sammenhæng.
(76)
Investeringsafkastet fulgte i store træk tendensen for rentabiliteten i hele den betragtede periode.
Tabel 14
Rentabilitet og investeringsafkast
2006
2007
2008
NUP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Likviditet
(77)
Tendensen for likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, forblev positiv i den undersøgte periode. Mellem 2006 og NUP faldt den dog med ca. 35 %.
Tabel 15
Likviditet
2006
2007
2008
NUP
Likviditet (000 EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Indeks (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14. Dumpingmargenens størrelse
(78)
Dumpingen fra Kina fortsatte i NUP på et niveau, som ligger betydeligt over foranstaltningernes nuværende niveau. På baggrund af fordrejningerne på råvaremarkederne, den uudnyttede kapacitet og priserne på importen fra Kina kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige.
6.15. Genrejsning efter tidligere dumping
(79)
Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen havde genrejst sig efter virkningerne af tidligere dumping. Det blev konkluderet, at den havde formået at genrejse sig efter sådanne virkninger, fordi de gældende antidumpingforanstaltninger havde vist sig at være effektive. Den økonomiske krise stoppede dog denne proces og forværrede EU-erhvervsgrenens vanskeligheder.
7. Virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer
7.1. Virkningerne af dumpingimporten
(80)
Parallelt med det faldende forbrug i Unionen faldt den kinesiske imports markedsandel fra 7,1 % til 2,1 % (jf. betragtning 52). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lavere end EU-erhvervsgrenens priser og også lavere end priserne på importen med oprindelse i andre tredjelande. Baseret på en beregning, som ikke tager hensyn til antidumpingtolden, underbød den kinesiske import EU-erhvervsgrenens priser med 10,7 % i NUP, jf. betragtning 56. Der mindes om, at toldsatsen er på 33 %. Følgelig viser niveauet for underbuddet på den ene side effektiviteten af den gældende told og på den anden side behovet for at opretholde foranstaltningerne. Denne konklusion bestyrkes af, at det underbud, der blev konstateret, var på samme niveau som det underbud, der blev konstateret i forbindelse med den foregående fornyede undersøgelse. De prismæssige virkninger af dumpingimporten fra Kina for EU-erhvervsgrenen var således uændrede, og da der ikke foreligger beviser for det modsatte, er det sandsynligt, at de vil fortsætte.
7.2. Virkningen af den økonomiske krise
(81)
På grund af de meget negative økonomiske forhold, der i NUP var fremherskende i aftagersektoren for wolfram, navnlig i sektoren for stål og skæreværktøjer, som tegner sig for størstedelen af wolframforbruget i Unionen, mindskede EU-erhvervsgrenen produktionen og salget af den pågældende vare drastisk.
(82)
Før krisen havde virksomhederne i aftagersektoren store lagerbeholdninger af wolfram, som ikke var blevet opbygget i løbet af NUP, hvilket også havde virkninger for EU-erhvervsgrenens produktion.
(83)
Da produktionen faldt, og da EU-erhvervsgrenen er kapitalintensiv og således skal fremstille visse mængder for at holde de faste enhedsomkostninger nede, blev rentabiliteten påvirket i alvorlig grad.
(84)
Analysen af EU-erhvervsgrenen før krisen giver dog bevis for effektiviteten af de gældende antidumpingforanstaltninger. Undersøgelsen viste, at de største EU-producenter foretog betydelige investeringer som reaktion på fordrejningerne på markedet for råvarer, samtidig med at de var i stand til at konkurrere på markedet og opretholde en sund forretning.
7.3. Import fra andre lande
(85)
Det skønnes, at importmængden fra andre tredjelande faldt med 36 % fra ca. 1 500 tons i 2006 til 675 tons i NUP. Markedsandelen for importen fra andre lande steg fra 10,5 % i 2006 til 17,9 % i NUP. De gennemsnitlige importpriser faldt med 8,9 % mellem 2006 og NUP. De vigtigste importlande var Sydkorea og USA.
(86)
Markedsandelen for importen fra Sydkorea blev fordoblet i den betragtede periode (fra 2,2 % til 4,4 %). De foreliggende oplysninger tyder dog på, at denne import i NUP blev foretaget til priser, der kun var lidt lavere (6,6 %) end EU-erhvervsgrenens priser, men højere (9,8 %) end priserne på importen med oprindelse i Kina.
(87)
Den amerikanske imports markedsandel faldt med 15,1 procentpoint i den betragtede periode (fra 4,2 % til 3,6 %). De foreliggende oplysninger tyder dog på, at denne import i NUP blev foretaget til priser, der var højere end EU-erhvervsgrenens priser og således også betydeligt højere (31 %) end priserne på importen med oprindelse i Kina.
(88)
Konkluderende kan det siges, at importen fra Sydkorea og USA, som er blandt de største importører af wolframcarbid til EU, ikke kan have haft negative virkninger for EU-erhvervsgrenens situation hovedsageligt på grund af prisniveauet (som svarede til eller endog var højere end EU-erhvervsgrenens prisniveau) og, hvad angår USA, også på grund af den faldende markedsandel.
8. Konklusion
(89)
På grund af den gældende, effektive antidumpingtold var EU-erhvervsgrenen i et vist omfang i stand til at genrejse sig fra virkningerne af tidligere skadevoldende dumping.
(90)
Det kan dog ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation er sikret. Selv om næsten alle skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle situation - som f.eks. rentabilitet, investeringsafkast og likviditet - viste bedring i de første år af den betragtede periode, viste undersøgelsen også, at alle skadesindikatorer viste tegn på en forværring i NUP.
(91)
Uanset at faldet i efterspørgslen i NUP delvist kan tilskrives den økonomiske krise, omfattede undersøgelsen en nøje analyse af de virkninger, som dumpingeksport til lave priser fra Kina havde for EU-erhvervsgrenens situation.
(92)
Som det fremgår af betragtning 52, faldt importmængden fra Kina rent faktisk mellem 2006 og NUP. Prisen på denne import faldt med 14 % i samme periode, hvilket ved en analyse, som dækker den betragtede periode på fire år, afspejler udviklingen i EU-erhvervsgrenens priser. Det er imidlertid bemærkelsesværdigt, at det betragtelige prisfald på kinesisk dumpingimport (15 %) fandt sted mellem 2006 og 2007, dvs. lang tid før den økonomiske krise og i den periode, hvor EU-erhvervsgrenen befandt sig i genrejsningsprocessen. Priserne på dumpingimport fra Kina stabiliseredes derefter, og det finanskriserelaterede fald synes at være begrænset. Tidspunktet for det betydelige prisfald hos de kinesiske eksportører (før krisen) kunne tyde på, at de iværksatte en mere koncentreret og resolut prisstrategi for at underbyde EU-erhvervsgrenens priser. Forskellen mellem de kinesiske eksportpriser og EU-erhvervsgrenens priser var rent faktisk på 27 % og 22,8 % i henholdsvis 2007 og 2008.
(93)
I 2008 var de kinesiske eksportpriser 22,8 % lavere end EU-erhvervsgrenens priser. I løbet af NUP indsnævredes forskellen til 15,7 %. Med det markante fald i forbruget måtte EU-producenterne sænke deres priser for at bevare deres markedsandel.
(94)
Importmængden fra andre tredjelande faldt med 36 % i tråd med faldet i forbruget, jf. betragtning 57. På trods af stigningen i markedsandele kan denne imports virkninger for EU-erhvervsgrenen ikke betragtes som værende negative, jf. betragtning 88.
(95)
Hvad angår EU-erhvervsgrenens levedygtighed, skal det bemærkes, at de beviser, der er indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, viser, at EU-erhvervsgrenen under normale markedsforhold har været i stand til at konkurrere mod importen fra tredjelande, og selv hvis priserne var lavere end EU-producenternes priser, var forskellen mindre væsentlig end forskellen mellem EU-producenternes priser og de kinesiske priser, jf. betragtning 85-88.
(96)
Som følge af forbedringen af EU-erhvervsgrenens situation i årene forud for NUP investerede erhvervsgrenen i den nyeste og mest moderne teknologi for at kunne fremstille den pågældende vare af skrot og således i et vist omfang undgå problemer som følge af eksisterende fordrejninger på råvaremarkedet.
(97)
Under hensyntagen til EU-erhvervsgrenens overordnede situation og importen fra Kina i perioden fra 2006 til NUP kan det på baggrund af den positive udvikling i en række indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen konkluderes, at det anses, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade i den betragtede periode. Det blev derfor undersøgt, om der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
E. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Indledende bemærkninger
(98)
Som allerede vist i betragtning 89-97 har indførelsen af antidumpingforanstaltninger kun til en vis grad gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den skade, der er lidt. Da det usædvanligt høje EU-forbrug, som gjorde sig gældende i det meste af den betragtede periode, faldt betragteligt i NUP, fremstod EU-erhvervsgrenen imidlertid i en udsat og sårbar situation og lider stadigvæk under den skadevoldende virkning af dumpingimporten fra Kina.
(99)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra det pågældende land vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fornyet skade.
2. Eksportmængder fra Kina og priser ved salg til tredjelande
(100)
Det blev konstateret, at de kinesiske priser ved salg på markeder i andre tredjelande også var lavere end de priser, der blev krævet i EU (ca. 10-20 % lavere i de forskellige år i hele den betragtede periode, med undtagelse af 2007). Den kinesiske eksportør havde et betydeligt salg udtrykt i mængde til lande uden for EU, nemlig mere end 80 % af det samlede eksportsalg. Det blev derfor anset, at kinesiske eksporterende producenter ved bortfald af foranstaltningerne ville have et incitament til at omdirigere betydelige eksportmængder fra andre tredjelande til det mere attraktive marked i Unionen.
3. Uudnyttet kapacitet på markedet i Kina
(101)
Oplysninger, som blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, viste, at der er adgang til en betydelig uudnyttet kapacitet i Kina, jf. betragtning 34-42. Der blev fundet klare tegn på, at en stor del af denne uudnyttede kapacitet uden antidumpingforanstaltninger kunne blive udnyttet til at øge eksporten til Unionen. Dette bekræftes navnlig af, at der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan absorbere yderligere kinesisk produktion.
4. Konklusion
(102)
EU-erhvervsgrenen havde i mange år lidt under følgerne af dumpingimport fra Kina og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.
(103)
Som det fremgår ovenfor, lykkedes det takket være de gældende antidumpingforanstaltninger EU-erhvervsgrenen at genrejse sig fra følgerne af den kinesiske dumpingpraksis. Den befandt sig dog i en vanskelig økonomisk situation i NUP, hvilket hovedsageligt skyldtes den økonomiske krise. Hvis EU-erhvervsgrenen på denne baggrund udsættes for øget import fra det pågældende land til dumpingpriser, er det sandsynligt, at dens salg, markedsandel og salgspriser vil falde yderligere med deraf følgende forværring af dens finansielle situation.
(104)
Som anført i betragtning 56 blev det desuden også konstateret, at det forhold, at de kinesiske producenters salgspriser underbød EU-erhvervsgrenens priser med i gennemsnit næsten 11 %, synes at tyde på, at de kinesiske eksporterende producenter uden foranstaltninger sandsynligvis vil eksportere den pågældende vare til EU-markedet til priser, som er betragteligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser.
(105)
På baggrund af undersøgelsens resultater, dvs. den uudnyttede kapacitet i Kina, de konstaterede fordrejninger på markedet for råvarer, de muligheder, som de eksporterende producenter i det pågældende land har for at øge/eller omdirigere deres eksportmængder til EU-markedet, kinesernes prisadfærd i andre tredjelande og det mere lukrative EU-markeds tiltrækningskraft, vil en eventuel ophævelse af foranstaltningerne medføre sandsynlighed for fornyet skade. På baggrund af den nuværende økonomiske krise ville dette være endnu alvorligere.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(106)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
(107)
Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var imod Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da denne undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(108)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger i denne bestemte sag trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat dumping og fornyet skade.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(109)
På baggrund af konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 89-97 og som følge af argumenterne om analysen af sandsynligheden for fornyet skade, jf. betragtning 102-105, kan det således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af sin økonomiske situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.
(110)
Det anses, at en opretholdelse af foranstaltningerne vil være til fordel for EU-erhvervsgrenen, som så i det mindste skulle blive i stand til at øge salgsmængden og sandsynligvis salgspriserne og derved skabe den omsætning, som er nødvendig for, at den fortsat kan investere i ny teknologi til sine produktionsanlæg. Omvendt vil bortfald af foranstaltningerne stoppe EU-erhvervsgrenens genrejsning og i alvorlig grad true dens levedygtighed og som følge heraf dens eksistens og således mindske udbuddet og konkurrencen på markedet.
3. Importørernes og brugernes interesser
(111)
Én bruger henvendte sig og indsendte en spørgeskemabesvarelse. Den samarbejdsvillige bruger hævdede, at bortfald af foranstaltningerne ikke ville have negative virkninger for konkurrencen på EU-markedet, men at det derimod ville give aftagerindustrien mulighed for at vælge mellem et øget antal leverandører, som konkurrerer på markedsvilkår.
(112)
Det skal erindres, at det i tidligere undersøgelser blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne (14). Selv om der har været anvendt foranstaltninger, har importørerne og brugerne i Unionen fortsat kunne købe varen i bl.a. Kina. Det blev heller ikke fremført, at der havde været problemer med at finde andre kilder. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i Unionen.
4. Konklusion
(113)
Virkningerne af opretholdelse af foranstaltninger kan forventes at bistå EU-erhvervsgrenen med deraf følgende gavnlige virkninger for konkurrenceforholdene på EU-markedet og en mindskelse af truslen om lukninger og betydelige tab af arbejdspladser.
(114)
Ydermere kan opretholdelsen af foranstaltningerne forventes at være til fordel for brugerne/importørerne ved at bevare en bred vifte af leverandører på EU-markedet.
(115)
På baggrund af ovenstående analyse konkluderes det, at opretholdelse af foranstaltningerne ikke er i modstrid med Unionens interesser.
G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(116)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til indlæg og bemærkninger.
(117)
Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af wolframcarbid, wolframcarbid blandet med et metallisk pulver og sammensmeltet wolframcarbid med oprindelse i Kina bør opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af wolframcarbid, wolframcarbid blandet med et metallisk pulver og sammensmeltet wolframcarbid, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 2849 90 30 og ex 3824 30 00 (15) (Taric-kode 3824300010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Antidumpingtolden fastsættes til 33 % af nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. marts 2011.
32011R0287
L 078/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 287/2011
od 21. ožujka 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2., stavak 5. i stavak 6.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EEZ) br. 2737/90 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 33 % na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”). Komisija je Odlukom 90/480/EEZ (3) prihvatila obveze koje su u vezi s proizvodom koji podliježe mjerama ponudila dva glavna izvoznika.
(2)
Nakon povlačenja obveza dotičnih dvaju kineskih izvoznika, Komisija je Uredbom (EZ) br. 2286/94 (4) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz dotičnog proizvoda.
(3)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 610/95 (5) izmijenilo Uredbu (EEZ) br. 2737/90 i uvelo konačnu pristojbu od 33 % na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida. Nakon revizije pokrenute prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe („prethodna revizija ispitnog postupka”), te su mjere produljene za dodatnih pet godina Uredbom Vijeća (EZ) br. 771/98 (6).
(4)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2268/2004 (7) nakon revizije nakon isteka mjere uvelo antidampinšku pristojbu od 33 % na uvoz volframovog karbida i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).
(5)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1275/2005 (8) izmijenilo definiciju opsega proizvoda tako da ona uključuje i volframov karbid jednostavno pomiješan s metalnim prahom.
2. Zahtjev za reviziju
(6)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku (9) konačnih antidampinških mjera na snazi, Komisija je 30. rujna 2009. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnijelo Europsko udruženje za metale (Eurometaux) („podnositelji zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju veći od 85 %, ukupne proizvodnje volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida u Uniji.
(7)
Zahtjev za reviziju temeljio se na razlozima da bi istek mjera vjerojatno za posljedicu imao nastavljanje ili ponavljanje dampinga i ponavljanja štete industriji Unije.
3. Pokretanje postupka
(8)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 30. prosinca 2009. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (10) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje ispitnog postupka
(9)
Ispitni postupak nastavka ili ponavljanja dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
4.2. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(10)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike za koje se zna da se to na njih odnosi, proizvođače u analognoj zemlji i predstavnike NRK-a. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(11)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša odobrena je rasprava.
(12)
Komisija je poslala upitnike svim strankama, za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi, te onima koje su se javile u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Sedam proizvođača u Uniji, jedan proizvođač izvoznik u NRK-u, jedan proizvođač izvoznik u analognoj zemlji i tri korisnika dostavili su svoje odgovore.
(13)
Nijedan uvoznik nije odgovorio na odabir uzoraka niti je Komisiji dostavio bilo kakve podatke ili se javio tijekom ispitnog postupka. Budući da je samo jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a dostavio zatražene podatke, nije bilo potrebno odabrati uzorak.
(14)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Zajednice. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austrija
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Njemačka
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francuska
-
Global Tungsten & Powders spol. s.r.o, Bruntál, Češka
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Austrija
(b)
analogna zemlja
-
Global Tungsten & Powders Corp., SAD
(c)
korisnik
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francuska.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(15)
Dotični proizvod na koji se odnosi trenutačna revizija je volframov karbid, volframov karbid jednostavno pomiješan s metalnim prahom i taljeni volframov karbid podrijetlom iz NRK-a, trenutačno obuhvaćen oznakama KN 2849 90 30 i ex 3824 30 00.
(16)
Volframov karbid, volframov karbid jednostavno pomiješan s metalnim prahom i taljeni volframov karbid spojevi su ugljika i volframa koji nastaju toplinskom obradom (cementiranjem u slučaju prvog spoja, taljenjem u slučaju trećeg). Ti su proizvodi intermedijarni proizvodi koji se koriste kao ulazni materijali u proizvodnji komponenata od teških metala poput alata za rezanje i visokootpornih komponenata od cementiranog karbida, u premazima otpornima na abraziju, za alate za vađenje nafte i rudarske alate kao i za boje i vrške za razvlačenje i kovanje metala.
(17)
Trenutačni ispitni postupak potvrdio je da je dotični proizvod koji proizvode i Uniji prodaju proizvođači izvoznici u smislu svojih fizičkih i kemijskih svojstava i upotrebe jednak proizvodu koji proizvode i prodaju proizvođači u Uniji na tržištu Unije ili onome koji se proizvodi i prodaje u analognoj zemlji te se stoga ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. Uvodne napomene
(18)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je trenutačno postojanje dampinga i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera mogao dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga. Podsjeća se da u okviru ispitnog postupka prema tom članku nije razmatran tretman tržišnog gospodarstva („MET”).
(19)
Kako je gore navedeno, nije bilo potrebno primijeniti odabir uzoraka za proizvođače izvoznike u NRK-u.
(20)
U fazi odabira uzoraka, činilo se da jedini kineski proizvođač izvoznik koji surađuje predstavlja manje od 5 % ukupnog kineskog izvoza u Uniju. Kineska nadležna tijela i druge zainteresirane stranke obaviještene su o mogućnosti primjene članka 18. Osnovne uredbe zbog niske razine suradnje proizvođača izvoznika. Komisija nije zaprimila nikakav odgovor u vezi s tim priopćenjem.
(21)
Međutim, u daljnjem tijeku ispitnog postupka, proizvođač izvoznik koji surađuje u odgovoru na upitnik je ispravio pogrešku u izvješću o svojoj izvoznoj prodaji u Uniju i ispravio naviše obujam svog izvoza u Uniju. Istodobno, obujam izvoza dotičnog proizvoda u Uniju iz NRK-a dalje je analiziran na temelju brojčanih podataka Eurostata. Kao rezultat toga, a nakon provjere odgovora na upitnik, utvrđeno je da je obujam izvoza proizvođača izvoznika koji surađuje vrlo visok (11). Na temelju tih nalaza zaključeno je da je razina suradnje bila visoka.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
2.1. Analogna zemlja
(22)
Budući da nijednom proizvođaču izvozniku iz NRK-a nije bio odobren MET tijekom prethodnih ispitnih postupaka, uobičajena vrijednost za Kinu utvrđena je prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe.
(23)
U obavijesti o pokretanju postupka predviđeno je da se SAD koristi kao odgovarajuća analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK. Zainteresirane stranke pozvane su da komentiraju primjerenost tog izbora. U tom pogledu nisu primljeni nikakvi komentari ili prigovori od bilo koje zainteresirane stranke. SAD je korišten kao analogna zemlja i u početnom ispitnom postupku, a čini se da nisu nastale nove okolnosti koje bi opravdale promjenu analogne zemlje niti je Komisija obaviještena o takvim novim okolnostima. Smatralo se da je SAD reprezentativan kao referentno tržište, pogotovo u smislu otvorenosti i konkurentnosti američkog domaćeg tržišta. Osim toga, jedan je proizvođač iz SAD-a pristao na suradnju s trenutačnom revizijom.
(24)
Stoga je u svrhu ove revizije SAD korišten kao analogna zemlja tržišnog gospodarstva.
2.2. Uobičajena vrijednost
(25)
Prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe uobičajena je vrijednost utvrđena na temelju provjerenih podataka dobivenih od američkog proizvođača koji surađuje u analognoj zemlji, odnosno na temelju cijena koje su plaćene ili koje treba platiti na domaćem tržištu u SAD-u za vrste proizvoda za koje je utvrđeno da se prodaju u uobičajenom tijeku trgovine.
(26)
Kao rezultat toga, uobičajena vrijednost utvrđena je kao ponderirana prosječna domaća prodajna cijena za nepovezane kupce proizvođača koji surađuje u SAD-u.
(27)
Najprije je utvrđeno je li ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima američkog proizvođača koji surađuje bila reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, odnosno je li predstavljala najmanje 5 % ili više ukupnog obujma prodaje dotičnog proizvoda izvezenog u Uniju. Domaća prodaja američkog proizvođača koji surađuje smatrala se dostatno reprezentativnom tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka.
(28)
Komisija je naknadno ispitala može li se smatrati da se domaća prodaja istovjetnog proizvoda obavlja u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za istovjetni proizvod prodan na američkom tržištu tijekom RRIP-a.
(29)
Budući da je obujam profitabilne prodaje istovjetnog proizvoda činio manje od 80 % ukupnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje.
2.3. Izvozna cijena
(30)
Kako je gore objašnjeno, u pogledu činjenice da je proizvođač izvoznik koji surađuje predstavljao više od 90 % kineskog izvoza u Uniju, izvozna cijena ispitana je na temelju podataka koje je dostavio taj proizvođač izvoznik, odnosno odgovarajuće prilagođene stvarno plaćene cijene ili cijene koju treba platiti za dotični proizvod kad se prodaje radi izvoza u Uniju.
2.4. Usporedba
(31)
Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom za svaku vrstu dotičnog proizvoda s obzirom na cijene franko tvornica na istoj razini trgovine i istoj razini oporezivanja. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se tvrdilo i pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prekooceanskog i domaćeg prijevoza tereta, osiguranja, bankovnih naknada i pakiranja. Nadalje, za izvozni porez izvršena je prilagodba izvozne cijene u iznosu od 5 % kao i prilagodba uobičajene vrijednosti za porez na dodanu vrijednost (PDV).
2.5. Dampinška marža
(32)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je prema vrsti proizvoda na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom na istoj razini trgovine. Ova je usporedba ukazala na postojanje dampinga većeg od 80 % tijekom RRIP-a, što je značajno viša razina nego tijekom prethodne revizije ispitnog postupka (31 %). Točna razina dampinške marže ne može se otkriti zbog povjerljivosti. Izračun se temeljio na podacima koje je dostavio jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a i jedan proizvođač iz analogne zemlje. Objava dampinške marže omogućila bi proizvođaču izvozniku koji surađuje u NRK-u i proizvođaču u analognoj zemlji da jedan drugome snize uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu, što bi dovelo do očitog kršenja prava na povjerljivost obiju stranaka.
3. Razvoj uvoza ako bi se mjere stavile izvan snage
3.1. Uvodna napomena
(33)
Podaci iz ovog odjeljka dobiveni su analizom podataka koje je dostavio proizvođač izvoznik koji surađuje, podataka Eurostata i podataka iz revizijskog zahtjeva.
3.2. Rezervni kapacitet kineskih proizvođača izvoznika
(34)
Podaci o rezervnom kapacitetu koje je dostavio kineski proizvođač izvoznik izneseni su uvećani ili umanjeni za 20 % kako bi se poštovala povjerljivost. Proizvodni kapacitet u NRK iznosio je oko 21 000 tona 2006. i 2007. i značajno se povećao na oko 35 000 tona 2008. i tijekom RRIP-a, što je povećanje veće od 80 % tijekom razmatranog razdoblja. Ovi brojčani podaci mogu se smatrati konzervativnima s obzirom na to da je u revizijskom zahtjevu prijavljen proizvodni kapacitet u iznosu od otprilike 50 000 tona.
(35)
Uz to, proizvođač izvoznik koji surađuje prijavio je značajno povećanje kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja.
(36)
Na temelju podataka prikupljenih tijekom ispitnog postupka, ukupan kineski proizvodni kapacitet značajno je prelazio stvarnu kinesku proizvodnju (za više od 20 000 tona 2008. i tijekom RRIP-a).
(37)
NRK je tijekom RRIP-a imao rezervni kapacitet u iznosu šest puta većem od potrošnje u Uniji (25 000 tona u usporedbi s 3 800 tona potrošnje u Uniji).
(38)
S obzirom na gore navedeno, jasno je da se velik dio raspoloživog rezervnog kapaciteta u NRK-u mogao koristiti za povećanje izvoza u Uniju u izostanku antidampinških mjera.
(39)
Nadalje, podaci koji su dostavljeni tijekom ispitnog postupka ukazivali su na značajne poremećaje na tržištu sirovina koje se koriste za proizvodnju dotičnog proizvoda. Kao prvo, sirovine podliježu kvotama koje odobravaju kineska nadležna tijela. Kao drugo, kineska nadležna tijela ograničavaju pristup sirovinama uvođenjem izvoznih poreza i politike povrata PDV-a, što se primjenjuje i na dotični proizvod kako je navedeno u uvodnoj izjavi 31. Ti čimbenici predstavljaju dodatne elemente koji upućuju na vjerojatnost nastavka dampinga u ovom predmetu.
3.3. Privlačnost tržišta Unije i cijene izvoza u treće zemlje
(40)
Podaci o cijenama koje je dostavio izvoznik koji surađuje, koji se također ne mogu otkriti zbog povjerljivosti, pokazuju da Unija predstavlja tržište vrlo zanimljivo kineskim proizvođačima izvoznicima. Tijekom razmatranog razdoblja cijene ostvarene na tržištima ostalih trećih zemalja bile su niže (osim 2007.) od onih koje su se naplaćivale Uniji (između 10 i 20 % niže tijekom više godina razmatranog razdoblja).
(41)
Na temelju toga može se zaključiti da je, u smislu cijena koje se mogu postići, europsko tržište kineskim izvoznicima privlačna alternativa.
(42)
S obzirom na to, stavljanje mjera izvan snage potaknulo bi kineske proizvođače izvoznika da usmjere svoj izvoz na tržište Unije. Više cijene koje prevladavaju na tržištu Unije omogućile bi kineskim proizvođačima izvoznicima ostvarivanje veće profitne marže.
3.4. Izbjegavanje mjera
(43)
Mjere su 2005. proširene na dodatni kod KN jer je utvrđeno da kineski izvoznici izbjegavaju mjere dodavanjem malih količina drugog metalnog praha (uglavnom kobalta) prahu volframovog karbida (12). Ta potvrđena praksa izbjegavanja mjera još je jedan element koji upućuje na zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga. To predstavlja jasne dokaze da je europsko tržište i dalje privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima koji bi vjerojatno usmjeravali velik obujam volframovog karbida u EU kad antidampinške mjere ne bi bile na snazi.
3.5. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(44)
Gornja analiza pokazuje da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama s visokim dampinškim maržama. Najviše s obzirom na analizu razina cijena na tržištima EU-a i ostalih trećih zemalja, kao i raspoložive kapacitete u NRK-u, može se zaključiti da je nastavak dampinga vjerojatan u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
D. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Definicija industrije Unije
(45)
Dotični proizvod u Uniji proizvodi sedam trgovačkih društava ili skupina trgovačkih društava.
(46)
Stoga se smatra da oni predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.
2. Uvodna napomena
(47)
Podaci koji se odnose na uvoz dotičnog proizvoda u Uniju podrijetlom iz NRK-a morali su se indeksirati kako bi se očuvala povjerljivost prema članku 19. Osnovne uredbe.
(48)
Što se tiče obujma uvoza pod oznakom TARIC 3824300010, zbog uključivanja proizvoda koji nisu dotični proizvod u podatke o uvozu koji su dostupni na razini oznake KN iz Eurostata (oznaka KN 3824 30 00), obavljena je sljedeća analiza na temelju podataka o uvozu na razini oznake TARIC, dopunjenih informacijama iz podataka prikupljenih u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe. Podaci o oznakama TARIC smatraju se povjerljivima jer pružaju razinu detaljnosti koja omogućuje identifikaciju stranaka. Iz tog su razloga neki podaci objavljeni u rasponima.
(49)
Podaci industrije Unije dobiveni su iz odgovora na upitnik sedam proizvođača iz Unije.
3. Potrošnja na tržištu Unije
(50)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije te uvoza prema podacima Eurostata.
(51)
Između 2006. i RRIP-a, potrošnja u Uniji smanjila se za gotovo 62 %, pri čemu je do glavnog smanjenja došlo između 2008. i RRIP-a. Tijekom RRIP-a, potrošnja se smanjila za 63 % u usporedbi s 2008.
Tablica 1.
Potrošnja
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam (u tonama)
+ Ukupni uvoz
1 766
1 885
2 303
755
+ prodaja proizvodnje EU-a na tržištu EU-a
8 281
8 334
7 981
3 024
= Potrošnja
10 047
10 218
10 284
3 779
Godišnji porast
2 %
1 %
-63 %
4. Obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza iz Narodne Republike Kine
(52)
Obujam, tržišni udjeli i prosječne cijene dampinškog uvoza iz NRK-a kretali su se kako je navedeno u nastavku. Količina i kretanja cijena koji slijede temelje se na podacima Eurostata.
Tablica 2.
Cjelokupan uvoz iz NRK-a
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam uvoza iz dotične zemlje (u tonama)
više od 700
više od 700
više od 400
više od 60
Indeks (2006. = 100)
100
104
60
11
Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Cijena uvoza iz dotične zemlje (EUR/tona)
25 622
21 883
22 434
22 110
Indeks (2006. = 100)
100
85
88
86
(53)
Obujam dampinškog uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a smanjio se za 89 % tijekom razmatranog razdoblja i dosegao je razinu od oko 80 tona tijekom RRIP-a. Njegov je tržišni udio također pao s 7,1 % u 2006. na 2,1 % u RRIP-u.
(54)
Moguće objašnjenje tog pada je značajan porast domaće potrošnje u NRK-u tijekom razmatranog razdoblja. Usto, čini se da kineska nadležna tijela kroz sustav izvoznih kvota i carina teže politici očuvanja izvora volframa u NRK-u.
(55)
Cijene kineskog uvoza smanjile su se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Takav razvoj odražava opće kretanje koje je uočeno i u vezi s cijenama industrije Unije.
(56)
Usporedba je pokazala i da je uvoz iz NRK-a snižavao cijene industrije Unije za više od 10 % nakon odbijanja antidampinške pristojbe na snazi. Ti su rezultati jednaki onima iz prethodne revizije ispitnog postupka (13).
5. Uvoz iz ostalih zemalja
(57)
Obujam uvoza iz ostalih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena temelje se na podacima Eurostata.
Tablica 3.
Uvoz iz ostalih zemalja
2006.
2007.
2008.
RRIP
Uvoz iz ostalih zemalja u tonama
1 050
1 138
1 873
675
Indeks (2006. = 100)
100
108
178
64
Tržišni udio uvoza iz ostalih zemalja
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Prosječna cijena (EUR/tona)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Indeks (2006. = 100)
100
97
79
91
Tržišni udio SAD-a
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Prosječna cijena (EUR/tona)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Tržišni udio Južne Koreje
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Prosječna cijena (EUR/tona)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Uvoz iz trećih zemalja smanjio se za 36 % tijekom razmatranog razdoblja. Pratio je opće kretanje tržišta koje je pokrenulo smanjenje potrošnje (pad od 62 %), ali ne istom brzinom. Tako se tržišni udio tog uvoza povećao s 10,5 % na 17,9 %. Međutim, učinak tog uvoza na industriju Unije ne može se smatrati negativnim kako je pokazano niže u uvodnim izjavama 85. do 88.
(59)
Treba naglasiti da se tržišni udio Republike Koreje („Koreja”) udvostručio tijekom razmatranog razdoblja i dosegao 4,4 %. Prosječne korejske uvozne cijene smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja, ali su i dalje stalno bile više od prosječne prodajne cijene kineske izvozne prodaje.
6. Gospodarsko stanje industrije Unije
(60)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
6.1. Proizvodnja
(61)
Proizvodnja industrije Unije najprije se povećala za 5,8 % 2007. i 11,6 % 2008. u usporedbi s 2006., a zatim se tijekom RRIP-a naglo smanjila, za 56 % u usporedbi s 2008.
Tablica 4.
Ukupna proizvodnja Unije
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam (u tonama)
Proizvodnja
10 094
10 679
11 268
4 861
Indeks (2006. = 100)
100
106
112
48
6.2. Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(62)
Proizvodni kapacitet povećao se za 10,8 % između 2006. i RRIP-a. Budući da se smanjila proizvodnja, i to posebno tijekom RRIP-a, zabilježeno je opće smanjenje iskorištenosti kapaciteta od 57 % između 2006. i RRIP-a, pa je tijekom RRIP-a iskorištenost kapaciteta iznosila 39 %.
Tablica 5.
Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam (u tonama)
Proizvodni kapacitet
11 110
11 610
12 230
12 310
Indeks (2006. = 100)
100
105
110
111
Iskorištenost kapaciteta
91 %
92 %
92 %
39 %
Indeks (2006. = 100)
100
101
101
43
6.3. Zalihe
(63)
Razina završnih zaliha industrije Unije povećala se 2008. za 20 % u usporedbi s 2006., a potom se smanjila za 26 % tijekom RRIP-a.
Tablica 6.
Zalihe
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam (u tonama)
Završne zalihe
1 714
1 808
2 054
1 514
Indeks (2006. = 100)
100
106
120
88
6.4. Obujam prodaje
(64)
Prodaja industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima blago se povećala između 2006. i 2008. i zatim pala za 61 % između 2008. i RRIP-a. Obujam prodaje povećao se 2007. i 2008., ali je naglo pao tijekom RRIP-a. Taj razvoj u skladu je s općim silaznim kretanjem potrošnje na tržištu Unije.
Tablica 7.
Prodaja nepovezanim kupcima
2006.
2007.
2008.
RRIP
Obujam (u tonama)
5 594
5 630
5 874
2 292
Indeks (2006. = 100)
100
101
105
41
6.5. Tržišni udio
(65)
Tržišni udio koji je držala industrija Unije ostao je relativno stabilan između 2006. i 2008., ali se smanjio za četiri postotna boda između 2008. i RRIP-a. Ukupno je to bilo povećanje od 5 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 8.
Tržišni udio EU-a
2006.
2007.
2008.
RRIP
Tržišni udio EU-a
56 %
55 %
57 %
61 %
Indeks (2006. = 100)
100
99
103
109
6.6. Rast
(66)
Kako je smanjenje prodaje bilo nešto manje nego smanjenje potrošnje, industrija Unije uspjela je malo povećati svoj tržišni udio.
6.7. Zaposlenost
(67)
Razina zaposlenosti industrije Unije smanjena je za 17 % između 2006. i RRIP-a. Zaposlenost se smanjila i u razdoblju između 2006. i 2008. kad se proizvodnja blago povećala, u čemu se odražava napor industrije Unije da poveća svoju produktivnost. Međutim, naglo smanjenje proizvodnje tijekom RRIP-a dovelo je do velikog pada zaposlenosti.
Tablica 9.
Zaposlenost
2006.
2007.
2008.
RRIP
Prosjek (razmatrano razdoblje)
Ukupna zaposlenost
674
667
653
557
Indeks (2006. = 100)
100
99
97
83
6.8. Produktivnost
(68)
Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja po zaposlenoj osobi godišnje, povećala se 2007. za 7 % i 2008. za 15 % u usporedbi s 2006., a zatim se smanjila za 49 % između 2008. i RRIP-a.
Tablica 10.
Produktivnost
2006.
2007.
2008.
RRIP
Produktivnost (u tonama po zaposleniku po godini)
15
16
17
9
Indeks (2006. = 100)
100
107
115
58
6.9. Prodajne cijene
(69)
Prosječna prodajna cijena franko tvornica industrije Unije prema nepovezanim kupcima na tržištu Unije pratila je silazno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Sveukupno, industrija Unije morala je smanjiti svoje cijene za 15,4 % između 2006. i RRIP-a.
(70)
Kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 55. i 56., cijene dampinških uvoza iz NRK-a slijedile su kretanje slično onome industrije Unije, ali su stalno bile niže od cijena industrije Unije. Cijene iz NRK-a bile su tijekom RRIP-a više od 10 % niže od cijena industrije Unije.
Tablica 11.
Jedinična cijena na tržištu EU-a
2006.
2007.
2008.
RRIP
Jedinične cijene prodaje Unije (EUR/tona)
31 030
29 995
29 072
26 241
Indeks (2006. = 100)
100
97
94
85
6.10. Plaće
(71)
Između 2006. i RRIP-a, prosječna plaća po zaposleniku porasla je za 4,8 %.
Tablica 12.
Trošak rada
2006.
2007.
2008.
RRIP
Godišnji trošak rada po zaposleniku (EUR)
53 614
54 613
56 564
56 221
Indeks (2006. = 100)
100
102
106
105
6.11. Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(72)
Između 2006. i 2008., godišnji tok ulaganja u dotični proizvod od strane industrije Unije povećao se za 18 %. Između 2007. i 2008. ulaganja su se povećala za 103 %. Međutim, u usporedbi s 2008., tijekom RRIP-a ulaganja su se smanjila za 65 %.
(73)
Ulagalo se uglavnom u izgradnju novih pogona za proizvodnju materijala od volframa iz rabljenog materijala i otpada. Ulaganja se moralo smanjiti zbog: i. smanjenja opće razine proizvodnje na tržištu Unije, ii. poremećaja u vezi sa sirovinama (vidjeti uvodnu izjavu 39.), iii. gospodarske krize.
(74)
Tijekom RRIP-a nisu izvršena nikakva značajna ulaganja. To se većim dijelom može objasniti gospodarskom krizom koja je počela 2008. i dosegnula svoj maksimum tijekom RRIP-a kad je pristup novom kapitalu bio najteži.
Tablica 13.
Ulaganja
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto ulaganja (‚000 EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Indeks (2006. = 100)
100
58
118
41
6.12. Profitabilnost i povrat ulaganja
(75)
Zahvaljujući dijelom antidampinškim mjerama na snazi, a dijelom naporima industrije Unije koja je koristila što više različitih izvora sirovina, između 2006. i 2008. industrija Unije je održavala pozitivnu razinu profitabilnosti, iako se profitabilnost tijekom tog razdoblja ukupno smanjila za 26 %. Međutim, tijekom RRIP-a industrija Unije postigla je manje povoljan rezultat i u tom pogledu pokazala određenu nestabilnost.
(76)
Povrat ulaganja („ROI”) općenito je pratio kretanje profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja.
Tablica 14.
Profitabilnost i povrat ulaganja
2006.
2007.
2008.
RRIP
Neto dobit prodaje u EU-u nepovezanim kupcima (% neto prodaje)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Novčani tok
(77)
Kretanje novčanog toka, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoju djelatnost, ostalo je pozitivno tijekom razdoblja ispitnog postupka. Međutim, između 2006. i RRIP-a, on se smanjio za otprilike 35 %.
Tablica 15.
Novčani tok
2006.
2007.
2008.
RRIP
Novčani tok (‚000 EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Indeks (2006. = 100)
100
110
122
65
6.14. Visina dampinške marže
(78)
Damping iz NRK-a nastavio se tijekom RRIP-a na značajno većoj razini od trenutačne razine mjera. Nadalje, s obzirom na poremećaje u vezi sa sirovinama, rezervni kapacitet i cijene uvoza iz NRK-a učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
6.15. Oporavak od prethodnog dampinga
(79)
Analizirano je je li se industrija Unije oporavila od učinaka prethodnog dampinga. Zaključeno je da se u većoj mjeri uspjela oporaviti s obzirom na to da su se antidampinške mjere na snazi pokazale učinkovitima. Međutim, gospodarska je kriza zaustavila taj proces i povećala poteškoće industrije Unije.
7. Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika
7.1. Učinak dampinškog uvoza
(80)
Usporedno sa smanjenjem potrošnje u Uniji, tržišni udio kineskog uvoza smanjio se s 7,1 % na 2,1 % (vidjeti uvodnu izjavu 52.). Dostupni podaci pokazuju da su cijene tog uvoza bile niže od cijena industrije Unije, kao i od cijena uvoza podrijetlom iz trećih zemalja. Kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 56., prema izračunu iz kojeg je isključena antidampinška pristojba, kineski je uvoz tijekom RRIP-a snizio cijene industrije Unije za 10,7 %. Podsjeća se da stopa pristojbe iznosi 33 %. Posljedično, razina sniženja cijena pokazuje u jednu ruku učinkovitost mjera na snazi, a u drugu ruku potrebu za nastavkom tih mjera. Taj zaključak podupire činjenica da je utvrđena razina sniženja cijena jednaka onoj iz prethodne revizije ispitnog postupka. Stoga je učinak cijene dampinškog uvoza iz NRK-a na industriju Unije nepromijenjen i, u nedostatku dokaza koji bi upućivali na suprotno, vjerojatno je da će se nastaviti.
7.2. Utjecaj gospodarske krize
(81)
Zbog izrazito negativnih gospodarskih uvjeta tijekom RRIP-a u sektoru volframa na kraju proizvodnog lanca, a posebno u sektoru čelikovih i cementiranih karbida koji predstavlja veći dio potrošnje volframa u Uniji, industrija Unije drastično je smanjila proizvodnju i prodaju dotičnog proizvoda.
(82)
Prije krize, trgovačka društva koja posluju u sektoru na kraju proizvodnog lanca imale su velike zalihe volframa koje se nisu povećale tijekom RRIP-a, što je dodatno utjecalo na razinu proizvodnje industrije Unije.
(83)
Budući da se proizvodnja smanjila, a industrija Unije je kapitalno intenzivna zbog čega je nužno da održava određeni obujam proizvodnje kako bi održala što niži fiksni trošak po proizvodnoj jedinici, profitabilnost je ozbiljno ugrožena.
(84)
Međutim, analiza industrije Unije prije krize dokazuje učinkovitost antidampinških mjera na snazi. Ispitni postupak je pokazao da su najveći proizvođači iz Unije izvršili važna ulaganja kako bi izbjegli poremećaje u vezi sa sirovinama, a u isto su vrijeme mogli konkurirati na tržištu i zadržati povoljan položaj.
7.3. Uvoz iz ostalih zemalja
(85)
Procjenjuje se da se obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio za 36 % s oko 1 500 tona 2006. na oko 675 tona u RRIP-u. Tržišni udio iz ostalih zemalja povećan je s 10,5 % 2006. na 17,9 % u RRIP-u. Njihova prosječna uvozna cijena smanjila se za 8,9 % tijekom 2006. i RRIP-a. Glavne zemlje uvoznice bile su Južna Koreja i SAD.
(86)
Tržišni udio uvoza iz Južne Koreje udvostručio se tijekom razmatranog razdoblja (s 2,2 % na 4,4 %). Međutim, raspoloživi podaci ukazuju na to da je tijekom RRIP-a taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile neznatno niže od onih industrije Unije (6,6 %), ali više (9,8 %) od cijena uvoza podrijetlom iz NRK-a.
(87)
Tržišni udio uvoza iz SAD-a smanjio se za 15,1 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja (s 4,2 % na 3,6 %). Raspoloživi podaci ukazuju na to da je tijekom RRIP-a taj uvoz izvršen po cijenama koje su bile više od onih industrije Unije i stoga također značajno više (31 %) od cijena uvoza podrijetlom iz NRK-a.
(88)
Zaključno, Južna Koreja i SAD koji su među glavnim uvoznicima volframovog karbida u EU nisu uvozom mogli negativno utjecati na situaciju industrije Unije najviše zbog razina njihovih cijena (sličnih ili čak viših od cijena industrije Unije), a u slučaju SAD-a i zbog sve manjeg tržišnog udjela.
8. Zaključak
(89)
Zahvaljujući učinkovitosti antidampinških pristojba na snazi, industrija Unije uspjela se djelomično oporaviti od učinaka prethodnog štetnog dampinga.
(90)
Ipak, ne može se zaključiti da je stanje industrije Unije sigurno. Iako su se gotovo svi pokazatelji štete u vezi s financijskim rezultatom proizvođača iz Unije - poput profitabilnosti, povrata ulaganja i novčanog toka - poboljšali tijekom prvih godina razmatranog razdoblja, ispitni je postupak pokazao da su se svi pokazatelji štete tijekom RRIP-a pogoršali.
(91)
Neovisno o činjenici da se smanjenje potražnje tijekom RRIP-a može djelomično pripisati gospodarskoj krizi, ispitni je postupak pomno ispitao učinak jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a na stanje industrije Unije.
(92)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 52., obujam uvoza iz NRK-a zaista se smanjio između 2006. i RRIP-a. Cijene tog uvoza smanjile su se za 14 % tijekom tog istog razdoblja, što, kad se analizira s obzirom na četverogodišnje razdoblje, odražava razvoj cijena industrije Unije. Treba napomenuti, ipak, da se značajan pad u cijeni kineskog dampinškog uvoza dogodio između 2006. i 2007. (za 15 %), tj. znatno prije gospodarske krize u razdoblju oporavka industrije Unije. Cijene dampinškog uvoza iz NRK-a od tada su se stabilizirale i čini se da je njihovo smanjenje povezano s financijskom krizom ograničeno. Trenutak značajnog smanjenja cijena kineskih izvoznika (prije krize) mogao bi ukazivati na to da su osmislili jaku i usredotočenu strategiju kojom bi smanjili cijene industrije Unije. Razlika u cijenama između kineskog izvoza i izvoza industrije Unije iznosila je 27 % 2007. i 22,8 % 2008.
(93)
Izvozne cijene iz Kine su 2008. bile 22,8 % niže od cijena industrije Unije. Tijekom RRIP-a, ta se razlika smanjila na 15,7 %. Zbog velikog smanjenja potrošnje, proizvođači iz Unije morali su smanjiti svoje cijene kako bi zadržali tržišni udio.
(94)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 57., obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio se za 36 % u skladu sa smanjenjem potrošnje. Unatoč povećanju tržišnog udjela, učinak tog uvoza na stanje u industriji Unije ne može se smatrati negativnim, kako je prikazano u gornjoj uvodnoj izjavi 88.
(95)
U pogledu održivosti industrije Unije, treba napomenuti da su dokazi prikupljeni tijekom ispitnog postupka pokazali da je industrija Unije prema uobičajenim tržišnim uvjetima mogla konkurirati uvozu iz trećih zemalja, a čak i kad su cijene bile niže od cijena proizvođača iz Unije, ta razlika nije bila značajna kao razlika u odnosu na cijene iz Kine, kako je navedeno gore u uvodnim izjavama 85. do 88.
(96)
Zahvaljujući poboljšanju stanja industrije Unije tijekom godina koje su prethodile RRIP-u, industrija je uložila u naprednu tehnologiju za proizvodnju dotičnog proizvoda od otpada, čime je djelomično zaobišla poremećaje u vezi sa sirovinama.
(97)
Uzimajući u obzir cjelokupno stanje industrije Unije i uvoz iz NRK-a u razdoblju između 2006. i RRIP-a, zaključno, s obzirom na pozitivan razvoj nekih pokazatelja koji se odnose na industriju Unije, smatra se da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je ispitano bi li došlo do ponavljanja štete u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
E. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Uvodne napomene
(98)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 89. do 97., uvođenje antidampinških mjera omogućilo je industriji Unije oporavak od pretrpljene štete, no samo u određenoj mjeri. Zaista, kada su se iznimne razine potrošnje u Uniji koje su bile prisutne tijekom većeg dijela razmatranog razdoblja značajno smanjile tijekom RRIP-a, industrija Unije našla se u osjetljivom i ranjivom položaju i još je uvijek izložena štetnom učinku dampinškog uvoza iz NRK-a.
(99)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe procijenjen je uvoz iz dotične zemlje kako bi se utvrdilo postoji li vjerojatnost nastavka štete.
2. Obujam i cijene kineskog izvoza u treće zemlje
(100)
Utvrđeno je da su cijene kineskog izvoza na tržištima ostalih trećih zemalja također niže od onih koje su se naplaćivale Europskoj uniji (između 10 i 20 % niže tijekom različitih godina razmatranog razdoblja, osim 2007.). Količina prodaje kineskog izvođača zemljama koje nisu članice EU-a bila je značajna i predstavljala je više od 80 % ukupnog izvoza tog izvoznika. Stoga se smatralo da će, ako mjere isteknu, kineski proizvođači izvoznici na taj način dobiti poticaj za preusmjeravanje značajne količine izvoza iz ostalih trećih zemalja na privlačnije tržište Unije.
3. Rezervni kapacitet na tržištu NRK-a
(101)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 34. do 42., podaci prikupljeni tijekom ispitnog postupka pokazali su da je u NRK-u dostupan značajan rezervni kapacitet. Uočeni su jasni pokazatelji koji navode na zaključak da bi se, u nedostatku antidampinških mjera, veliki dio ovog rezervnog kapaciteta mogao iskoristiti za povećanje izvoza u Uniju. To se posebno potvrđuje jer nema pokazatelja da bi tržišta trećih zemalja ili kinesko domaće tržište mogli prihvatiti bilo kakvu dodatnu proizvodnju iz NRK-a.
4. Zaključak
(102)
Industrija Unije trpi štetu učinaka kineskog dampinškog uvoza već nekoliko godina i trenutačno je još uvijek u nesigurnom gospodarskom položaju.
(103)
Kako je prethodno navedeno, industrija Unije uspjela se oporaviti od kineske dampinške prakse zahvaljujući antidampinškim mjerama na snazi. Međutim, tijekom RRIP-a našla se u teškoj gospodarskoj situaciji uglavnom zbog gospodarske krize. U tom smislu, bude li industrija Unije izložena povećanom obujmu dampinškog uvoza iz dotične zemlje po niskim cijenama, to će dovesti do daljnjeg opadanja njezine prodaje, tržišnog udjela i prodajnih cijena, kao i daljnjeg pogoršanja financijskog položaja.
(104)
Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 56., također je utvrđeno da činjenica da su prodajne cijene kineskih proizvođača snizile cijene industrije Unije u prosjeku za 11 % ukazuje na to da bi u odsutnosti mjera kineski proizvođači izvoznici vjerojatno izvozili dotični proizvod na tržište Unije po cijenama znatno nižim od cijena industrije Unije.
(105)
U pogledu nalaza dobivenih tijekom ispitnog postupka, a posebno rezervnog kapaciteta u NRK-u, poremećaja na tržištu sirovina, mogućnosti proizvođača izvoznika iz dotične zemlje da skupe i/ili preusmjere svoj obujam izvoza na tržište Unije, ponašanja kineskih izvoznika u vezi s određivanjem cijena u ostalim trećim zemljama i privlačnosti unosnijeg tržišta Unije, bilo kakvo stavljanje mjera izvan snage dovelo bi do vjerojatnog nastavka štete. On bi bio još ozbiljniji uzme li se u obzir trenutačna gospodarska kriza.
F. INTERES UNIJE
1. Uvod
(106)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika.
(107)
Treba podsjetiti da se u prethodnim ispitnim postupcima smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične stranke.
(108)
Na ovoj je osnovi ispitano postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(109)
U pogledu zaključaka vezanih uz položaj industrije Unije kako je navedeno u uvodnim izjavama 89. do 97., i u skladu s argumentima koji se odnose na analizu vjerojatnosti nastavka štete kako je navedeno u uvodnim izjavama 102. do 105., također se može smatrati da bi industrija Unije vjerojatno doživjela ozbiljno pogoršanje financijskog položaja u slučaju isteka antidampinških pristojba.
(110)
Smatra se da bi nastavak uvođenja mjera koristio industriji Unije koja bi u tom slučaju mogla povećati obujam prodaje i, vrlo vjerojatno, prodajne cijene i time stvoriti potrebnu razinu prihoda koja bi joj omogućila nastavak ulaganja u nove tehnologije za njezina proizvodna postrojenja. U suprotnom bi prekid mjera zaustavio oporavak industrije Unije, značajno narušavajući njezinu održivost, što bi dovelo u pitanje i samo njezino postojanje te na taj način smanjilo ponudu i konkurentnost na tržištu.
3. Interes uvoznikâ/korisnikâ
(111)
Javio se jedan korisnik i dostavio odgovor na upitnik. Taj je korisnik koji surađuje tvrdio da nastavak mjera ne bi imao negativan učinak na konkurenciju na tržištu Unije, već da bi, upravno suprotno, omogućio industriji na kraju proizvodnog lanca veći raspon dobavljača koji bi se natjecali po tržišnim cijenama.
(112)
Podsjeća se da je u prethodnim ispitnim postupcima utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera ne bi bio značajan za korisnike (14). Usprkos postojanju mjera, uvoznici/korisnici u Uniji nastavili su se opskrbljivati, između ostalog, iz NRK-a. Osim toga, nisu dane nikakve naznake o poteškoćama koje imaju u pronalaženju ostalih izvora. Stoga se zaključuje da nije vjerojatno da će zadržavanje antidampinških mjera imati ozbiljan učinak na uvoznike/korisnike u Uniji.
4. Zaključak
(113)
Može se očekivati da će učinci nastavka mjera pomoći industriji Unije, uz posljedične pozitivne učinke na uvjete tržišnog natjecanja na tržištu Unije i smanjenje opasnosti od zatvaranja i smanjenja broja zaposlenih.
(114)
Dodatno se može očekivati da će nastavak mjera donijeti koristi korisnicima/uvoznicima održavajući širi raspon dobavljača na tržištu Unije.
(115)
Uzimajući u obzir gore navedenu analizu, zaključuje se da nastavak mjera nije protivan interesu Unije.
G. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(116)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.
(117)
Iz gore navedenoga slijedi da se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida podrijetlom iz NRK-a trebaju zadržati. Napominje se da se te mjere sastoje od pristojba ad valorem,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz volframovog karbida, volframovog karbida jednostavno pomiješanog s metalnim prahom i taljenog volframovog karbida trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 2849 90 30 i ex 3824 30 00 (15) (oznaka TARIC 3824300010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. iznosi 33 %.
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 21. ožujka 2011.