KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 478/2010
af 1. juni 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 8. september 2009 en meddelelse (indledningsmeddelelsen) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina), Republikken Korea (Korea) og Taiwan (de pågældende lande).
(2)
Proceduren blev iværksat som følge af en klage, der blev indgivet den 27. juli 2009 af CIRFS - European Man-made Fibres Association (klageren) på vegne af producenter, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 60 %, af den samlede EU-produktion af garn med høj styrke af polyestere. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt de klagende EU-producenter, andre EU-producenter, de eksporterende producenter, importører, brugere, andre parter, som den vidste var berørt af sagen, samt Kinas, Koreas og Taiwans repræsentanter om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Klageren, andre EU-producenter, eksporterende producenter i Kina, Korea og Taiwan, importører og brugere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina og Korea og importører anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle kendte eksporterende producenter i Kina og Korea, og EU-importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. juli 2008 til 30. juni 2009.
(6)
Som anført i betragtning 22 til 27, indsendte 11 eksporterende producenter i Kina de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Med hensyn til Korea fremlagde fire eksporterende producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven.
(7)
Kommissionen udtog ud fra oplysningerne fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter en stikprøve på tre eksporterende producenter i Kina eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder med den største eksportmængde til Unionen. Alle berørte eksporterende producenter, deres sammenslutninger og de kinesiske myndigheder blev hørt og gav deres samtykke til udtagelsen af stikprøven.
(8)
For Koreas vedkommende fremlagde kun fire eksporterende producenter de nødvendige oplysninger for at kunne deltage i stikprøveudtagelsen. Da antallet af eksporterende producenter, som var villige til at samarbejde, var lavt, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt med stikprøver.
(9)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og til de eksporterende producenter, der ønskede at modtage sådanne spørgeskemaer med henblik på at søge om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(10)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende eksporterende producenter i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik desuden mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(11)
To eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, da de ikke opfyldte kriteriet i grundforordningens artikel 17, stk. 1, anmodede om en individuel margen, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. Det var imidlertid opfattelsen, at en individuel undersøgelse af de pågældende eksporterende producenter ville have ført til yderligere kontrolbesøg på stedet og til en særlig analyse, og det ville således have været urimelig byrdefuldt og ville have hindret en rettidig afslutning af undersøgelsen. Derfor var den foreløbige konklusion, at de eksporterende producenters anmodning om en individuel undersøgelse ikke kunne imødekommes.
(12)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle parter, som, den vidste, var berørt, og til alle andre virksomheder, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, nemlig fire EU-producenter, 10 importører og 68 brugere.
(13)
De klagende EU-producenter, yderligere en EU-producent, der støttede undersøgelsen, to ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og 33 brugere indsendte besvarelser.
(14)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Producenter i Unionen:
-
Brilén SA, Barbastro, Spanien
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg og dens forretningsmæssigt forbundne virksomhed, Performance Fibers Longlaville, Longwy, Frankrig, Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Tyskland, Performance Fibers, Bobingen, Tyskland, Performance Fibers, Guben, Tyskland
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Tyskland
-
Sioen, Mouscron, Belgien.
Importører i Unionen:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Tyskland.
Brugere i Unionen:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumænien
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Tyskland
-
Michelin, Clermont Ferrand, Frankrig
-
Mitas AS, Prague, Tjekkiet.
Eksporterende producenter i Kina:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co, Ltd., Shaoxing
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Eksporterende producenter i Korea:
-
Hyosung Corporation, Seoul
-
Kolon Industries Inc, Seoul
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan
-
Samyang Corporation, Seoul.
Eksporterende producenter i Taiwan:
-
Far Eastern Textiles Co. Ltd, Taipei
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luxembourg.
Producenter i referencelandet:
-
Performance Fibers, Inc. og Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3. Undersøgelsesperiode
(15)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (undersøgelsesperioden eller UP). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra januar 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare er garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Republikken Korea og Taiwan (den pågældende vare), der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00.
(17)
Den pågældende vare har usædvanlige egenskaber og bruges til en række forskellige formål, som f.eks. forstærkning af dæk, brede tekstiler, transportbånd, sikkerhedsbælter, net og geokunststoffer.
(18)
I løbet af undersøgelsen hævdede visse parter, at det garn, der blev anvendt i produktionen af dæk, det såkaldte »High Modulus Low Shrinkage«-garn (HMLS) (højt elasticitetsmodul, begrænset krympning) bør udelukkes fra undersøgelsens omfang. De hævdede, at HMLS har forskellige egenskaber og anvendelsesformål i sammenligning med andre former for garn med høj styrke.
(19)
Af undersøgelsen fremgik det imidlertid, at selv om HMLS-garn har nogle bestemte egenskaber i sammenligning med andre former for garn med høj styrke (f.eks. elasticitetsmodul, krympning, brudstyrke og træthedsresistens) har de forskellige former for den pågældende vare alle de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber. De betragtes derfor som udgørende én enkelt vare.
2.2. Samme vare
(20)
Den vare, der blev eksporteret til Unionen fra Kina, Korea og Taiwan, og den vare, der blev fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Korea og Taiwan såvel som i Kina af den kinesiske eksporterende producent, som var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, og også den vare, der blev fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenter, blev anset for at have de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber såvel som de samme brugere. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. STIKPRØVEUDTAGNING
3.1. Stikprøveudtagning af importører
(21)
I betragtning af det store antal importører i klagen påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1. Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger blev det i betragtning af det lave antal importører, der gav udtryk for samarbejdsvilje, imidlertid besluttet, at det ikke var nødvendigt at benytte stikprøveudtagning.
3.2. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(22)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1.
(23)
For at Kommissionen kunne afgøre, om det var nødvendigt at udtage stikprøver og i så fald gøre dette, blev de eksporterende producenter i Kina anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og afgive grundlæggende oplysninger om deres eksport- og hjemmemarkedssalg, deres nøjagtige aktiviteter i forbindelse med produktionen af den pågældende vare samt oplyse navnene på alle deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er involveret i produktion og/eller salg af den pågældende vare, og redegøre for disse virksomheders aktiviteter.
(24)
De kinesiske myndigheder og producentsammenslutninger, dvs. det kinesiske handelskammer for import og eksport af tekstiler, blev også hørt i forbindelse med udtagningen af en repræsentativ stikprøve.
3.2.1. Forhåndsudvælgelse af samarbejdsvillige eksporterende producenter
(25)
I alt 11 eksporterende producenter, herunder grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina, gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. De rapporterede alle om eksport af den pågældende vare til Unionen i UP og gav udtryk for, at de var villige til at indgå i stikprøven. Derfor blev disse 11 eksporterende producenter anset for at være samarbejdsvillige i forbindelse med den nuværende undersøgelse (samarbejdsvillige eksporterende producenter).
(26)
Eksporterende producenter, der ikke gav sig til kende inden for ovennævnte frist eller ikke afgav de ønskede oplysninger rettidigt, blev betragtet som ikke-samarbejdsvillige i forbindelse med undersøgelsen. En sammenligning mellem importoplysninger fra Eurostat og den eksportmængde til Unionen af den pågældende vare, som virksomhederne har indberettet for UP, jf. betragtning 25, viser, at de kinesiske eksporterende producenter var meget samarbejdsvillige, jf. betragtning 73 nedenfor.
3.2.2. Udvælgelse af stikprøven af samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina
(27)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative eksportmængde af garn med høj styrke til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af tre virksomheder eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der tegnede sig for mere end 65 % af den samlede eksportmængde til Unionen af den pågældende vare. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle de pågældende eksporterende producenter, deres sammenslutninger og de kinesiske myndigheder hørt, og de gav deres samtykke til udtagelsen af stikprøven.
3.3. Individuel undersøgelse
(28)
To eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, da de ikke opfyldte kriteriet i grundforordningens artikel 17, stk. 1, anmodede om fastsættelsen af en individuel dumpingmargen, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(29)
Som nævnt i betragtning 27 blev stikprøven begrænset til et antal virksomheder, som med rimelighed kunne undersøges inden for den afsatte tid. De virksomheder, der blev undersøgt i forbindelse med dumpingundersøgelsen af de pågældende lande, er opført i betragtning 14. På baggrund af de kontrolbesøg, der skulle gennemføres hos en lang række virksomheder, hvilket for Kinas vedkommende indebar kontrol af anmodninger om markedsøkonomisk behandling og spørgeskemabesvarelser om antidumping, blev det vurderet, at individuelle undersøgelser ville være urimeligt byrdefulde og hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen.
(30)
Derfor blev det foreløbigt konkluderet, at de to anmodninger om en individuel undersøgelse ikke kunne imødekommes.
4. DUMPING
4.1. Generel metode
(31)
Den generelle metode, der herefter blev fastsat, har været anvendt på alle eksporterende producenter i Korea, Taiwan, den eksporterende producent i Kina, som var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, og under hensyntagen til konceptet vedrørende et referenceland, også for de to øvrige eksporterende producenter i Kina, der indgik i stikprøven, og som ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling. Ved fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping for hvert af de pågældende lande i denne undersøgelse beskrives derfor kun, hvad der er specifikt for det pågældende eksporterende land.
4.1.1. Normal værdi
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om hver eksporterende producents salg af samme vare på hjemmemarkedet til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Unionen.
(33)
Kommissionen udpegede efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af virksomheder med et samlet repræsentativt salg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(34)
For hver varetype, der solgtes af de pågældende eksporterende producenter på hjemmemarkedet, og som blev anset for at være direkte sammenlignelig med den type, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(35)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hver virksomheds salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder for hver varetype.
(36)
I de tilfælde, hvor den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitssalgspris for denne varetype svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som det vejede gennemsnit af alle salgspriser på hjemmemarkedet for den pågældende vare.
(37)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af alene det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype.
(38)
I de tilfælde, hvor alle varer inden for denne varetype blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel.
(39)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, anvendte Kommissionen den beregnede normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(40)
For at beregne den normale værdi jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev hver af de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger samt andre generalomkostninger (SG&A) og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producenternes gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. De oplyste produktionsomkostninger og SG&A blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
4.1.2. Eksportpris
(41)
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
(42)
Når salget foregik gennem en forretningsmæssigt forbunden importør, blev eksportprisen fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, ud fra den pris, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til uafhængige købere. I disse tilfælde blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder skatter og afgifter såvel som en rimelig margin til SG&A plus fortjeneste. Den forretningsmæssigt forbundne importørs egne omkostninger til SG&A blev anvendt, og der blev fastsat en rimelig fortjeneste ud fra den fortjeneste, som var blevet fastslået for den uafhængige importør af den pågældende vare i undersøgelsen.
4.1.3. Sammenligning
(43)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(44)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede.
4.1.4. Dumpingmargen
(45)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen for hver samarbejdsvillig eksporterende producent fastslået på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen.
4.2. Kina
4.2.1. Vurdering af markedsøkonomisk behandling
(46)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(47)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1)
Virksomhedens beslutninger skal træffes, og omkostninger bestemmes som reaktion på markedsvilkår og uden nogen omfattende statslig indgriben. I den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste inputs i alt væsentligt afspejle markedsværdierne.
2)
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.
3)
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4)
Retssikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5)
Valutaomregninger skal finde sted til markedskursen.
(48)
Alle virksomheder, der indgik i stikprøven, anmodede om markedsøkonomisk behandling og udfyldte ansøgningsformularen om markedsøkonomisk behandling inden for de fastsatte frister. Kommissionen indhentede og efterprøvede oplysningerne i ansøgningsformularen og alle andre oplysninger, som den fandt nødvendige, som led i kontrolbesøget hos de pågældende virksomheder.
(49)
Ved gennemgangen blev det fastslået, at to eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, ikke opfyldte kravene i de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), med hensyn til markedsøkonomisk behandling.
(50)
Navnlig én eksporterende producent, der indgik i stikprøven, opfyldte ikke kravene i kriterium 1 til 3. For det første kunne den ikke godtgøre, at dens beslutninger blev truffet som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben, da der blev konstateret restriktioner i dens salgsaktiviteter, f.eks. forpligtelsen til at sælge en vis mængde af den pågældende vare på hjemmemarkedet. For det andet godtgjorde den ikke, at dens regnskaber blev revideret i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder. Af undersøgelsen fremgik det, at der var en række uoverensstemmelser og mangler i ansøgerens regnskaber samt overtrædelser af IAS-principperne. Endelig blev der konstateret fordrejninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system i form af urimelige evalueringer af brugsrettigheder til jord.
(51)
Den anden eksporterende producent, der indgik i stikprøven, kunne ikke godtgøre, at den opfyldte kravene i kriterium 1 og 3. Den kunne ikke godtgøre, at dens beslutninger blev truffet som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben, da der blev konstateret restriktioner i dens salgsaktiviteter svarende til de restriktioner, der er nævnt i betragtning 50, og eftersom en del af dens kapital ikke var blevet indbetalt, til trods for statens bekræftelse heraf. Der blev endvidere konstateret fordrejninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system i form af urimelige vurderinger af brugsrettigheder til jord.
(52)
En eksporterende producent, der indgik i stikprøven, godtgjorde, at den opfyldte alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og kunne derfor indrømmes markedsøkonomisk behandling.
4.2.2. Individuel behandling
(53)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der om nødvendigt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, for individuel behandling.
(54)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1)
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
2)
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
3)
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende managementstillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkelig uafhængig af statslig indgriben.
4)
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
5)
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(55)
De eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og som ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, havde også ønsket individuel behandling, hvis de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(56)
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det foreløbigt, at følgende to eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, opfyldte alle kravene til individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Referenceland
(57)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter i lande med overgangsøkonomier, og som ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (i det følgende benævnt »referenceland«).
(58)
I indledningsmeddelelsen blev det foreslået at benytte USA som et egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til dette forslag.
(59)
En lang række parter gjorde indsigelse mod dette forslag og foreslog, at Taiwan eller Korea blev anvendt, da de hævdede, at disse lande var bedre egnede. Der blev givet følgende relevante begrundelser:
a)
Produktionsprocessen og -omkostningerne i USA varierer betydeligt fra Kina, da de maskiner, der anvendes i USA er gamle og forældede, hvorimod det udstyr, der anvendes hos de fleste kinesiske producenter er moderne og bygger på den nyeste teknologi. De fleste kinesiske, taiwanske og koreanske eksporterende producenter anvender en ny produktionsteknologi med én etape, hvilket gør dem mere effektive end deres amerikanske modparter.
b)
Det faktum, at taiwanske og koreanske eksportører hævdedes at sælge til dumpingpriser, er irrelevant for valget af et egnet referenceland.
c)
Klageren har forretningsmæssigt forbundne virksomheder i USA, og det ville ikke være hensigtsmæssigt at basere den normale værdi på oplysninger fra disse forretningsmæssigt forbundne virksomheder.
d)
Konkurrencebetingelserne i USA er forskellige fra betingelserne i Kina. Det amerikanske marked er praktisk talt monopoliseret af én producent, hvorimod Taiwan og Korea har et større antal hjemlige producenter, end det er tilfældet i Kina.
(60)
Kommissionen undersøgte ovennævnte bemærkninger og mente, at de generelt var relevante for så vidt angår valget af referenceland. Det blev desuden undersøgt, om Taiwan eller Korea ville være egnet som et muligt tredjeland med markedsøkonomi med hensyn til at fastsætte den normale værdi for Kina.
(61)
Det fremgik især af undersøgelsen, at Taiwan havde en højere grad af kompatibilitet med Kina for så vidt angår slutprodukterne. Det blev bemærket, at de eksporterende producenter i Taiwan også findes i Kina med forretningsmæssigt forbundne producenter, og at de stort set opererer på samme vilkår i begge lande.
(62)
På dette grundlag blev det anset for mere hensigtsmæssigt at anvende Taiwan som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
(63)
Efter at have valgt Taiwan som referenceland blev den normale værdi beregnet ud fra de oplysninger, der var kontrolleret hos de taiwanske eksporterende producenter, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Den normale værdi blev baseret på de priser, der var betalt eller skulle betales for salg på hjemmemarkedet i Taiwan for tilsvarende varetyper, såfremt disse fandtes at være produceret i repræsentative mængder og solgt i normal handel. Dette var tilfældet for en række eksporterede varetyper.
4.2.4. Normal værdi
4.2.4.1. En eksporterende producent, der indgik i stikprøven, og som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(64)
Størstedelen af hjemmemarkedssalget hos den eksporterende producent, der indgik i stikprøven, og som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fandt sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Kina i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.
(65)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes, jf. betragtning 40.
4.2.4.2. De eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(66)
Som omtalt i betragtning 57 til 63 skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes ud fra prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi, i dette tilfælde Taiwan.
(67)
For de øvrige eksporterede varetyper, som enten ikke blev solgt i normal handel i Taiwan eller ikke blev solgt i repræsentative mængder af de taiwanske producenter på deres hjemmemarked, måtte der beregnes normale værdier. Den normale værdi blev beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 40.
4.2.5. Eksportpris
(68)
Alt salg af den pågældende vare, som de tre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, foretog til EU-markedet, fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
4.2.6. Sammenligning
(69)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle undersøgte eksporterende producenter blev der derfor indrømmet justeringer for omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, provision, nedslag, rabatter og indirekte beskatning, når dette var relevant og berettiget.
4.2.7. Dumpingmargener
4.2.7.1. For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven
(70)
For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(71)
På det grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(72)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev fastsat ud fra de margener, der var blevet fastsat for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, idet der ses bort fra den eksporterende producent med en margen på 0. På dette grundlag blev den beregnede dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, midlertidigt fastsat til 8,9 %.
(73)
For alle andre kinesiske eksportørers vedkommende fastslog Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de samarbejdsvillige eksporterende producenters stikprøvebesvarelser, blev sammenlignet med den samlede import fra Kina i henhold til Eurostats importstatistikker. Der kunne konstateres en samarbejdsprocent på 100. På dette grundlag blev samarbejdsniveauet anset for at være højt, og det blev derfor anset for hensigtsmæssigt at fastsætte dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter til den højeste dumpingmargen, der var blevet fastsat for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven.
(74)
Ud fra dette blev den landsdækkende dumping midlertidigt fastsat til 9,3 %.
4.3. Korea
4.3.1. Normal værdi
(75)
Størstedelen af hjemmemarkedssalget af de varetyper, der blev solgt til eksport i Unionen af alle fire undersøgte virksomheder, fandt sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Korea i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.
(76)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Alle fire undersøgte virksomheder havde salg på hjemmemarkedet af visse varetyper, som ikke fandt sted i repræsentative mængder eller i normal handel. I disse tilfælde blev den normale værdi beregnet på det i betragtning 40 omhandlede grundlag.
4.3.2. Eksportpris
(77)
Dele af det eksportsalg, som er foretaget af én eksporterende producent, fandt sted direkte til en forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen. Eksportprisen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9, derfor fastsat på grundlag af den pris, hvortil varerne første gang blev videresolgt til en uafhængig køber og i overensstemmelse med den i betragtning 42 omhandlede metode.
(78)
Den nævnte eksporterende producents resterende eksport af den pågældende vare og alle de tre andre eksporterende producenters eksportsalg skete direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportsalgsprisen for dette salg blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
4.3.3. Sammenligning
(79)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle undersøgte eksporterende producenter blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, og emballering, kreditter og provision, når dette var relevant og berettiget.
(80)
Alle fire undersøgte virksomheder stillede krav om en justering for toldgodtgørelse i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), med den begrundelse, at den samme vare angiveligt blev pålagt importafgifter, når den var beregnet til forbrug i eksportlandet, men at disse afgifter blev refunderet eller ikke betalt, når varen solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(81)
Kravet blev fundet uberettiget, da ingen af de fire virksomheder kunne påvise, at de importafgifter, de havde fået refunderet, skyldtes eksport af den pågældende vare til Unionen.
4.3.4. Dumpingmargener
(82)
For hver virksomhed blev den normale værdi, der var beregnet som et vejet gennemsnit og fastsat for hver varetype, sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportpriserne for de tilsvarende varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(83)
På det grundlag blev de dumpingmargener, der var udtrykt som en procentdel af cif-importprisen, Unionens grænse, ufortoldet, der gjorde sig gældende for alle de pågældende eksporterende producenter i Korea, anset for at være under bagatelgrænsen på 2 %, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3.
(84)
Det bør bemærkes, at de fire koreanske eksporterende producenter tegner sig for hele eksporten med oprindelse i Korea, når man sammenligner med importoplysninger fra Eurostat. Derfor er det foreløbigt konkluderet, at det ikke var påkrævet at vedtage antidumpingforanstaltninger over for importen med oprindelse i Korea.
(85)
Hvis denne konklusion bekræftes i undersøgelsens videre forløb, vil proceduren blive afsluttet for så vidt angår Korea.
4.4. Taiwan
4.4.1. Normal værdi
(86)
Størstedelen af hjemmemarkedssalget af de varetyper, der blev solgt til eksport i Unionen af de to undersøgte virksomheder, fandt sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Taiwan i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.
(87)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Begge undersøgte virksomheder havde salg på hjemmemarkedet af visse varetyper, som ikke fandt sted i repræsentative mængder eller i normal handel. I disse tilfælde blev den normale værdi beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 40.
4.4.2. Eksportpris
(88)
Alt salg af den pågældende vare, som de to samarbejdsvillige eksporterende producenter foretog til EU-markedet, fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
4.4.3. Sammenligning
(89)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle undersøgte eksporterende producenter blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, provision, nedslag og rabatter, når dette var relevant og berettiget.
4.4.4. Dumpingmargener
(90)
For hver virksomhed blev den normale værdi, der var beregnet som et vejet gennemsnit og fastsat for hver varetype, sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportpriserne for de tilsvarende varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(91)
På dette grundlag var dumpingmargenerne udtrykt i procent af cif-importprisen, Unionens grænse, ufortoldet, som følger:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
ubetydelig.
(92)
Med hensyn til import med oprindelse i Taiwan bør det bemærkes, at ifølge Eurostats importoplysninger tegner de to samarbejdsvillige eksporterende producenter sig for den samlede eksport med oprindelse i dette land. Der blev fastsat en landsdækkende dumpingmargen for Taiwan. Det blev endvidere konstateret, at denne landsdækkende dumpingmargen lå under den bagatelgrænse, der anvendtes, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Derfor er det foreløbigt konkluderet, at det ikke var påkrævet at indføre antidumpingforanstaltninger over for importen med oprindelse i Taiwan.
(93)
Hvis denne konklusion bekræftes i undersøgelsens videre forløb, vil proceduren blive afsluttet for så vidt angår Taiwan.
5. EU-ERHVERVSGRENEN
5.1. EU-produktion
(94)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
(95)
På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 121 000 mio. ton i UP. Denne mængde omfattede produktionen for alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktion for de producenter, som forblev tavse i forbindelse med proceduren (tavse producenter). Da der ikke forelå andre oplysninger, blev oplysningerne i klagen om de tavse producenter således anvendt ved fastsættelsen af den samlede EU-produktion og det samlede EU-forbrug. De tavse producenter tegnede sig for ca. 22 % af den samlede EU-produktion i UP. Ingen af de kendte EU-producenter var neutrale eller modsatte sig indledningen af undersøgelsen.
(96)
Produktionsmængden for de EU-producenter, som støttede klagen, var på 94 000 ton i UP og udgjorde således ca. 78 % af den samlede anslåede EU-produktion.
5.2. Definition af EU-erhvervsgren
(97)
Som nævnt i betragtning 96 viste undersøgelsen, at de EU-producenter, som støttede klagen og indvilgede i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, tegnede sig for ca. 78 % af den samlede EU-produktion i UP. Disse producenter anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
6. SKADE
6.1. EU-forbruget
(98)
Forbruget blev fastsat på grundlag af den samlede import ifølge Eurostat og EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet, inklusive de tavse producenters anslåede salg.
(99)
Som nævnt i betragtning 95 blev der anvendt oplysninger for disse producenter, som var anført i klagen, da der manglede oplysninger om de tavse producenters produktion og salg af garn med høj styrke.
Tabel 1
EU-forbruget
2005
2006
2007
2008
UP
Ton
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks
100
106
120
109
93
Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.
(100)
EU-forbruget faldt sammenlagt 7 % i den betragtede periode. Det blev konstateret, at forbruget først steg med 20 % mellem 2005 og 2007, hvorefter det faldt med 22 % mellem 2007 og UP. Faldet i forbruget i 2008 skyldtes en lavere efterspørgsel, især i anden halvdel af 2008 som følge af den økonomiske krise.
6.2. Importen til Unionen fra de pågældende lande
6.2.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande
(101)
Kommissionen overvejede, om importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina, Korea og Taiwan skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(102)
For så vidt angår importen fra Taiwan og Korea, blev det som nævnt ovenfor foreløbigt vurderet, at både den taiwanske og koreanske import ikke fandt sted til dumpingpriser i UP.
(103)
Derfor blev det foreløbigt konkluderet, at virkningen af importen fra Korea og Taiwan ikke skulle kumuleres med dumpingimporten fra Kina.
6.2.2. Dumpingimport fra Kina
(104)
Det skal bemærkes, at én eksporterende producent i Kina, som indgik i stikprøven, ikke dumpede sine varer på EU-markedet. Eksporten fra denne virksomhed skal derfor ikke medregnes i analysen af udviklingen i dumpingimporten fra Kina på EU-markedet.
(105)
For at undgå offentliggørelse af eventuelle følsomme virksomhedsoplysninger om denne producent blev det imidlertid af fortrolighedshensyn anset for hensigtsmæssigt ikke at udelukke oplysningerne fra denne eksportør, som ikke dumpede sine varer på EU-markedet, fra de offentligt tilgængelige oplysninger, der forelægges nedenfor, bl.a. Eurostats data.
(106)
Den første tabel nedenfor viser således al import af garn med høj styrke med oprindelse i Kina, hvorimod den anden tabel viser indekserede data vedrørende dumpingimport på EU-markedet i den betragtede periode.
Tabel 2a
Samlet import fra Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indeks
100
147
261
317
301
Markedsandel
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indeks
100
139
217
291
323
Priser (EUR/ton)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indeks
100
87
81
84
83
Kilde: Eurostat.
(107)
Mængden af den samlede import fra Kina steg dramatisk (tredobling) i den betragtede periode, mens den gennemsnitlige importpris i samme periode faldt med 17 %. Som følge heraf voksede importens markedsandel markant fra 7,3 % i 2005 til 23,6 % i UP. Det fremgik af undersøgelsen, at selv i perioden mellem 2007 og UP, hvor forbruget faldt med 22 %, steg importmængden fra Kina med 15 %, hvilket førte til en stigning på 7,7 procentpoint i markedsandelen heraf.
6.2.2.1. Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten
Tabel 2b
Dumpingimport fra Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
Indeks
100
240
582
728
714
Markedsandel
Indeks
100
227
485
667
768
Priser (EUR/ton)
Indeks
100
67
61
63
61
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser.
(108)
Mængden af dumpingimport fra Kina steg dramatisk i den betragtede periode, hvilket førte til mere end en syvdobling af dens markedsandel. Desuden fremgik det af undersøgelsen, at til trods for faldet i forbruget mellem 2007 og UP vandt dumpingimporten en betydelig markedsandel i UP.
(109)
De gennemsnitlige priser på dumpingimporten fra Kina viste et fald på 39 % i den betragtede periode, hvilket underbød EU-erhvervsgrenens priser i UP som forklaret i betragtning 112.
6.2.2.2. Prisunderbud
(110)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-erhvervsgrenen solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter importen.
(111)
Samarbejdet fra de kinesiske eksportørers side var udtalt og omfattede 69 % af den samlede eksportmængde fra Kina i Unionen i UP. Da en af de kinesiske eksporterende producenter ikke havde solgt varer til dumpingpriser på EU-markedet, blev denne virksomheds import ikke taget i betragtning i forbindelse med vurderingen af prisunderbud.
(112)
Det fremgik af sammenligningen, at den pågældende dumpingvare med oprindelse i Kina blev solgt i Unionen i undersøgelsesperioden til underbudspriser på 24 % under EU-erhvervsgrenens priser.
6.3. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
6.3.1. Indledende bemærkninger
(113)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra 2005 til undersøgelsesperiodens afslutning.
6.3.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 3
2005
2006
2007
2008
UP
Produktion (ton)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indeks
100
100
99
86
64
Kapacitet (ton)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indeks
100
100
100
97
90
Kapacitetsudnyttelse
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indeks
100
100
100
88
72
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(114)
Som vist i ovenstående tabel faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 36 % i løbet af den betragtede periode. Det bør bemærkes, at selv om EU-forbruget steg med 20 % mellem 2005 og 2007, forblev EU-erhvervsgrenens produktion stabil i den periode, hvorimod den faldt markant mellem 2007 og UP i tråd med faldet i EU-forbruget.
(115)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt til ca. 144 000 ton i UP. På baggrund af stagnerende salg og faldende produktionsmængder faldt udnyttelsen af den kapacitet, der var til rådighed, dog fra 91 % i 2005 til 65 % i UP. Det største fald skete i perioden fra 2007 til undersøgelsesperioden.
6.3.3. Salgsmængde og markedsandel
(116)
Salgstallene i tabellen nedenfor vedrører den mængde, der blev solgt til den første uafhængige kunde på EU-markedet.
Tabel 4
2005
2006
2007
2008
UP
Salgsmængde (ton)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indeks
100
101
104
88
71
Markedsandel
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indeks
100
95
87
81
77
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(117)
Mens EU-forbruget steg med 20 % i 2005 og 2007, steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde af den pågældende vare til uafhængige kunder på EU-markedet med kun 4 %. Det betyder, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne drage fordel af det øgede forbrug i den periode. Dertil kommer, at i resten af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde sågar mere, nemlig 31 %, hvorimod EU-forbruget faldt med 22 %. Følgelig faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde konstant og markant, og tabet af markedsandele var så højt som 11,9 procentpoint i den betragtede periode.
6.3.4. EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspriser
(118)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, ab fabrik, ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 9 % i den betragtede periode. Det største fald indtraf mellem 2007 og UP og var sammenfaldende med dumpingimporten fra Kina til lave priser. Resultatet var, at EU-erhvervsgrenen var nødt til at sænke sine salgspriser især i UP til trods for stigningen i råmaterialepriserne.
Tabel 5
2005
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitspris (EUR/ton)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indeks
100
100
99
97
91
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(119)
Undersøgelsen viste rent faktisk, at EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige produktionsomkostninger steg med 6 % mellem 2005 og undersøgelsesperioden. Det skyldtes hovedsageligt en stigning i prisen på PET-spåner, som er det væsentligste råmateriale, der anvendes i produktionen af garn med høj styrke. Den gennemsnitlige pris på PET-spåner steg med 12 % mellem 2005 og 2008, hvorefter den faldt til et niveau, der svarede til niveauet for 2005. I samme periode var EU-erhvervsgrenen imidlertid tvunget til at holde sine salgspriser nede for at kunne konkurrere med dumpingimporten til lave priser. Derfor lå EU-erhvervsgrenens salgspriser betydeligt under erhvervsgrenens omkostninger i UP.
6.3.5. Lagre
(120)
Lagrene udgjorde ca. 15 % af produktionsmængden i UP. EU-erhvervsgrenen formindskede sine lagre med 9 % i den betragtede periode, navnlig mellem 2007 og UP. Imidlertid skal dette fald ses i lyset af det lavere aktivitetsniveau, der skyldtes en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen.
Tabel 6
2005
2006
2007
2008
UP
Lagre (ton)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indeks
100
112
116
112
91
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
6.3.6. Beskæftigelse, lønninger og produktivitet
Tabel 7
2005
2006
2007
2008
UP
Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTÆ)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indeks
100
99
96
87
77
Arbejdskraftomkostninger (EUR/FTÆ)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indeks
100
102
102
118
106
Produktivitet (enhed pr. FTÆ)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indeks
100
101
102
99
84
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(121)
Som følge af en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen blev antallet af beskæftigede reduceret væsentligt, dvs. med 23 % i den betragtede periode. Faldet i produktiviteten skal ses i lyset af de generelle indskrænkninger, hvor faldet i antallet af beskæftigede følger faldet i produktionen, men først senere. For så vidt angår arbejdskraftomkostningerne, steg de kun lidt med 6 % i den betragtede periode.
6.3.7. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 8
2005
2006
2007
2008
UP
Rentabilitet
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indeks
100
-22
-37
- 378
- 438
Likviditet (000 EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indeks
100
-9
5
- 120
- 141
Investeringer (000 EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indeks
100
49
123
19
11
Investeringsafkast
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indeks
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(122)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet markant fra en fortjeneste på 3 % i 2005 til et tab på 13,3 % i UP. Til trods for den omstændighed, at EU-forbruget udviste en stigende tendens mellem 2005 og 2007 kunne EU-erhvervsgrenen ikke drage fordel af denne gunstige udvikling som følge af dumpingimporten fra Kina til lave priser.
(123)
Tendensen, som fremgår af likviditeten, der er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, afspejler i stort omfang udviklingen i rentabiliteten. Følgelig udviser likviditeten en væsentlig nedgang i den betragtede periode. Det samme kan siges om investeringsafkastet, som udviste en tilsvarende negativ udvikling i tråd med de negative resultater, som EU-erhvervsgrenen opnåede i den betragtede periode.
(124)
Af ovenstående fremgår det, at EU-erhvervsgrenens evne til at investere blev begrænset, da likviditeten forværredes markant i den betragtede periode. Derfor faldt investeringerne med 89 % i den betragtede periode.
6.3.8. Vækst
(125)
EU-forbruget steg med 20 % mellem 2005 og 2007, men det lykkedes kun EU-erhvervsgrenen at øge sin salgsmængde til EU-markedet med 4 %, hvilket betød, at den ikke kunne drage fordel af stigningen i EU-forbruget. Når man ser på udviklingen i den betragtede periode, var faldet på 29 % i EU-erhvervsgrenens salgsmængde langt mere udtalt end faldet på 7 % i EU-forbruget. Følgelig faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel også markant med 12 procentpoint i samme periode.
6.3.9. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(126)
Dumpingmargenerne for Kina, som fremgår af afsnittet om dumping ovenfor, ligger over bagatelgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige.
6.4. Konklusion om skade
(127)
Det fremgår af undersøgelsen, at de fleste skadesindikatorer som f.eks. produktion (- 36 %), kapacitetsudnyttelse (- 28 %), salgsmængde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet (- 29 %), markedsandel (- 12 procentpoint) og produktivitet (- 16 %) forværredes i den betragtede periode. Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, som f.eks. likviditet (- 241 %) og rentabilitet (- 16,3 procentpoint), påvirket i alvorlig grad. Dette betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital også blev undermineret, navnlig i UP.
(128)
Det blev konstateret, at de største tab skete i perioden mellem 2008 og UP, da dumpingimporten fra Kina til trods for et kraftigt fald i EU-forbruget, forblev betydelig på EU-markedet og underbød EU-erhvervsgrenens priser med mere end 24 % i UP.
(129)
Det fremgik også af undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger nåede sit højeste niveau i 2008 hovedsagelig som følge af en kraftig stigning i priserne på det vigtigste råmateriale. Det lykkedes EU-erhvervsgrenen i UP at opretholde og kontrollere sine produktionsomkostninger gennem rationaliseringsbestræbelser og som følge af faldet i priserne på PET-spåner, der hovedsageligt indtraf i anden halvdel af UP. Men i lyset af det kraftige prisunderbud, som de kinesiske eksportører anvendte i UP, var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at øge sine salgspriser til et niveau, som ville have dækket omkostningerne. Dette førte til en betydelig forværring af den finansielle situation i UP.
(130)
I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
7. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
7.1. Indledning
(131)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kunne betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne være skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
7.2. Virkningerne af dumpingimporten
(132)
Det fremgik af undersøgelsen, at dumpingimporten fra Kina steg dramatisk i den betragtede periode, og at dens markedsandel på EU-markedet mellem 2005 og UP mere end syvdobledes. Det blev også konstateret, at i perioden mellem 2008 og UP, da EU-forbruget faldt med ca. 15 %, forblev mængden af dumpingimport fra Kina høj, og markedsandelen steg sågar med 15 %.
(133)
I den betragtede periode oplevede EU-erhvervsgrenen et markant fald på 29 % i dens salgsmængde, og markedsandelen faldt således fra 51,1 % til 39,2 %, dvs. næsten 12 procentpoint. I perioden mellem 2008 og UP faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med to procentpoint, hvorimod den kinesiske dumpingimport steg til trods for den faldende efterspørgsel på EU-markedet.
(134)
For så vidt angår priserne på dumpingimport faldt de med 39 % i den betragtede periode og underbød i alvorlig grad EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet. EU-erhvervsgrenen blev således forhindret i at øge sine priser for at dække stigningen i råmaterialepriserne. Som følge heraf faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet for salg på EU-markedet, jf. betragtning 122, fra en fortjeneste på 3 % i 2005 til et tab på 13,3 % i UP.
(135)
Det fremgik også af undersøgelsen, at de stigende mængder dumpingimport fra Kina til lave priser generelt havde en negativ indvirkning på markedet i form af pristryk.
(136)
Det konstante pres, som blev udøvet af dumpingimport fra Kina til lave priser på EU-markedet, blev derfor ikke anset for at have forhindret EU-erhvervsgrenen i at tilpasse sine salgspriser til de øgede råmaterialeomkostninger, navnlig i 2008, hvor prisen på PET-spåner nåede sit højdepunkt. Det forklarede, at EU-erhvervsgrenen tabte markedsandele og oplevede fald i rentabiliteten.
(137)
I lyset af ovenstående blev det derfor foreløbigt konkluderet, at den kraftige stigning i dumpingimport fra Kina til lave priser havde en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
7.3. Andre faktorers indvirkning
7.3.1. Efterspørgslens udvikling på EU-markedet
(138)
Som nævnt i betragtning 100 steg EU-forbruget af garn med høj styrke først mellem 2005 og 2007, hvorefter det faldt i 2008 og i UP. I den betragtede periode mistede EU-erhvervsgrenen en betydelig markedsandel. Selv om det ikke kan udelukkes, at denne negative udvikling i EU-forbruget mellem 2008 og UP kan have haft en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, er det værd at bemærke, at det lykkedes de kinesiske eksportører at øge deres markedsandel samtidigt. Følgelig er det opfattelsen, at forværringen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation ikke kan forklares ved den faldende efterspørgsel, men hovedsageligt skyldes den kraftige stigning i dumpingimporten fra Kina og det prisunderbud, som de kinesiske eksportører praktiserede.
7.3.2. Råmaterialepriser
(139)
Priserne på råmaterialerne, hovedsageligt PET-spåner, er steget betydeligt mellem 2005 og 2008, hvorefter de faldt i anden halvdel af UP og nåede et niveau ved udgangen af UP, der svarede til niveauet i 2005.
(140)
Undersøgelsen bekræftede, at EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger i forbindelse med produktionen af garn med høj styrke fulgte den samme tendens som udviklingen i råmaterialepriserne, og generelt steg med 6 % i den betragtede periode. På et marked med effektive handelsvilkår, dvs. uden skadevoldende dumping, kan det dog forventes, at priserne justeres regelmæssigt for at afspejle situationen med hensyn til de forskellige elementer i produktionsomkostningerne. Det skete ikke i dette tilfælde. Faktisk var EU-erhvervsgrenen tvunget til at holde sine salgspriser lave for at kunne konkurrere med dumpingimport fra Kina til lave priser, hvilket medførte et markant fald i dens rentabilitet. Følgelig er den foreløbige konklusion, at de kinesiske eksportørers prisunderbud har presset priserne på EU-markedet og forhindret EU-erhvervsgrenen i at øge sine salgspriser for at dække sine omkostninger.
7.3.3. EU-erhvervsgrenens produktion til det bundne marked
(141)
Det fremgik af undersøgelsen, at kun én EU-producent, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var vertikalt integreret, og at produktionen til det bundne marked blev anvendt til en yderligere forarbejdning til varer med værditilvækst i det efterfølgende produktionsforløb. I forbindelse med undersøgelsen blev der ikke konstateret produktionsproblemer, der hænger sammen med disse varer i det efterfølgende produktionsforløb. Produktionen til det bundne marked forblev faktisk stabil i den betragtede periode og tegnede sig for ca. 7 % af produktionsmængden.
(142)
På dette grundlag var det opfattelsen, at EU-erhvervsgrenens produktion til det bundne marked ikke bidrog til forværringen af dens finansielle situation, navnlig ikke i UP.
7.3.4. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(143)
Selv om analysen af skade og årsagssammenhæng fokuserede på EU-erhvervsgrenens situation på EU-markedet, blev dens eksportresultater undersøgt som en potentiel anden faktor, der eventuelt kan forklare den konstaterede skade. Analysen viste, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter forblev beskedent (ca. 3 %) i den betragtede periode. Faldet i eksportsalget - fra ca. 18 000 ton i 2005 til ca. 7 000 ton i UP - kan forklares med faldet i produktionen i samme periode. Eksportprisen var dog højere end den pris, som EU-erhvervsgrenen krævede af sine kunder på EU-markedet. Det blev således konkluderet, at faldet i eksportmængden ikke kan forklare omfanget af den skade, som EU-erhvervsgrenen led, herunder især det betydelige fald i rentabiliteten i UP.
7.3.5. Import fra andre tredjelande
(144)
Udviklingen i importen fra andre tredjelande, både for så vidt angår mængder og priser, mellem 2005 og UP fremgår af følgende tabel:
Tabel 9
Andre tredjelande
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indeks
100
101
97
72
55
Markedsandel
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indeks
100
96
81
66
59
Pris (EUR pr. ton)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indeks
100
102
98
99
98
Kilde: Eurostat.
(145)
De vigtigste andre tredjelande, der eksporterer garn med høj styrke til Unionen, er Schweiz, Belarus, Japan og Thailand. Som det fremgår af ovenstående tabel, var den samlede importmængde fra disse lande temmelig lav i forhold til EU-forbruget, og den faldt med 45 % i den betragtede periode. De gennemsnitlige importpriser forblev stabile og relativt høje i UP.
(146)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at importen fra disse tredjelande ikke bidrog til den væsentlige skade, der var blevet påført EU-erhvervsgrenen.
7.3.6. Importen fra Korea og Taiwan
(147)
For så vidt angår importen fra Taiwan og Korea, blev det som nævnt ovenfor foreløbigt vurderet, at både den taiwanske og koreanske import ikke fandt sted til dumpingpriser i UP. Denne import kan ses i tabel 10 og 11 nedenfor:
Tabel 10
Den samlede import fra Korea
2005
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indeks
100
118
157
142
140
Markedsandel
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indeks
100
112
131
130
151
Priser (EUR/ton)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indeks
100
93
91
91
85
Kilde: Eurostat.
(148)
Som det kan ses af ovenstående tabel, fulgte importmængderne fra Korea stort set en tendens, der lignede tendensen for forbruget i den betragtede periode. Importmængderne steg fra 17 542 ton i 2005 til 24 580 ton i undersøgelsesperioden. Dette førte til en stigning i markedsandele fra 7,9 % i 2005 til 11,9 % i undersøgelsesperioden. Det er imidlertid værd at bemærke, at importmængden faldt væsentligt mellem 2007 og udgangen af UP.
(149)
Det er også værd at bemærke, at selv om den gennemsnitlige importpris fra Korea faldt med 15 % i den betragtede periode, forblev den højere end de gennemsnitlige importpriser fra Kina i samme periode.
Tabel 11
Den samlede import fra Taiwan
2005
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indeks
100
106
140
150
111
Markedsandel
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indeks
100
100
117
138
119
Priser (EUR/ton)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indeks
100
88
82
85
86
Kilde: Eurostat.
(150)
Med hensyn til importen fra Taiwan steg den fra 7 343 ton i 2005 til 8 163 ton i UP, dvs. med 11 %. Samtidig steg denne imports markedsandel let fra 3,3 % i 2005 til 4 % i undersøgelsesperioden. Ligesom den koreanske import faldt den taiwanske importmængde betydeligt mellem 2007 og udgangen af UP.
(151)
De gennemsnitlige importpriser fra Taiwan faldt med 14 % i den betragtede periode, men forblev betydeligt højere end importpriserne fra Kina i samme periode.
(152)
På grundlag af ovenstående kan det ikke udelukkes, at importen fra Korea og Taiwan kan have bidraget til en del af den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Importmængderne og -priserne i UP synes dog ikke at være på et niveau, som kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
7.3.7. Andre producenter i Unionen
(153)
Analysen af oplysningerne vedrørende EU-markedet tydede på, at alle andre EU-producenter ikke vandt, men tabte markedsandele i den betragtede periode. I forbindelse med undersøgelsen blev der ikke konstateret særlige problemer vedrørende konkurrencen mellem EU-producenterne eller handelsfordrejende virkninger, som kan forklare den væsentlige skade, der blev konstateret for EU-erhvervsgrenen.
(154)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at de producenter, der ikke indgik i definitionen af EU-erhvervsgrenen, ikke bidrog til den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
7.4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(155)
Ovennævnte analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængde og markedsandele for dumpingimporten fra Kina til lave priser. Desuden blev det konstateret, at denne import blev foretaget til dumpingpriser, som lå betydeligt under de priser, som EU-erhvervsgrenen krævede for tilsvarende varetyper på EU-markedet.
(156)
Denne stigning i mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Kina til lave priser var sammenfaldende med en generel stigning i efterspørgslen i Unionen i perioden mellem 2005 og 2007, men også sammenfaldende med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens markedsandel i samme periode. Desuden lykkedes det de kinesiske eksportører at øge deres markedsandel mellem 2007 og UP, hvor efterspørgslen på EU-markedet var faldende. Samtidig blev der observeret endnu en negativ udvikling i EU-erhvervsgrenens markedsandel og i de vigtigste indikatorer for dennes økonomiske situation. Den kraftige stigning i dumpingimporten fra Kina til lave priser, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, førte rent faktisk i den betragtede periode til et fald i EU-erhvervsgrenens rentabilitet med mere end 16 procentpoint, hvilket medførte svære tab i UP.
(157)
Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(158)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
8. EU'S INTERESSER
8.1. Indledende bemærkning
(159)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
8.2. EU-erhvervsgrenen
(160)
EU-erhvervsgrenen består af fire producenter i forskellige EU-medlemsstater, som giver direkte beskæftigelse til godt 1 300 arbejdstagere i forbindelse med den pågældende vare.
(161)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at alle skadesindikatorer udviste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet, investeringsafkast og rentabilitet, blev påvirket i alvorlig grad. Uden foranstaltninger forekom en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.
(162)
Det forventes, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på garn med høj styrke, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med yderligere positive virkninger for dens økonomiske situation og rentabilitet.
(163)
Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.
8.3. Importører
(164)
Der blev udsendt spørgeskemaer til ti importører i Unionen. Kun to importører i Tyskland og Spanien, som tegnede sig for henholdsvis 15,4 % og 0,2 % af den samlede import fra Kina, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Med hensyn til den første importør fremgik det af undersøgelsen, at den kun importerede fra Kina, og at næsten hele dens omsætning vedrørte den pågældende vare. I værste fald ville en antidumpingtold på 9 % føre til en betydelig nedgang i denne virksomheds rentabilitet, og den ville blive tabsgivende. Det er imidlertid opfattelsen, at den vil kunne videregive i det mindste en del af omkostningsstigningen til sine kunder i betragtning af en stærk markedsposition blandt visse store brugere. Dertil kommer, at den vil kunne ty til andre forsyningskilder i det mindste på længere sigt. For så vidt angår den anden importør, tegnede den pågældende vare sig kun for en begrænset del af dens samlede forretning (0-5 %), og enhver negativ indvirkning af de foreslåede foranstaltninger må således forventes at være ubetydelig.
(165)
Ud fra de tilgængelige oplysninger blev det konkluderet, at denne importør bør være i en situation, hvor den kan videregive i det mindste en del af omkostningsstigningen til sine kunder og/eller skifte til andre forsyningskilder, selv om en indførelse af midlertidige antidumpingforanstaltninger ville få en negativ indvirkning på én af de ovennævnte importører. Derfor formodes indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger ikke at have en negativ indvirkning generelt på importørerne.
8.4. Brugere
(166)
Brugerne af garn med høj styrke har udvist stor interesse i denne sag. Ud af de 68 brugere, der blev kontaktet, har 33 samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Disse samarbejdsvillige brugere tegnede sig for 25 % af den samlede import fra Kina. Disse virksomheder befinder sig over hele Unionen og findes i forskellige industrisektorer, f.eks. dæk- og automobilindustri, tovværk og industriel anvendelse.
(167)
Af hensyn til klarheden, og i betragtning af at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil få forskellig indvirkning på brugerne afhængig af den sektor, de arbejder i, blev indvirkningen af foranstaltningerne på brugerne analyseret, og de blev inddelt i særskilte industrisektorer som beskrevet i det efterfølgende.
(168)
For så vidt angår brugerne i dækindustrien, indkom der fire spørgeskemabesvarelser fra dækproducenter. I henhold til dækproducenternes oplysninger var andelen af garn med høj styrke i forhold til produktionsomkostningerne for et dæk relativt begrænsede, under 1 % i gennemsnit, og den gennemsnitlige fortjeneste i forbindelse med dækproduktion beløb sig til ca. 2 %. Det blev konstateret, at ingen af de samarbejdsvillige brugere importerede den pågældende vare fra Kina. Hvis der indføres midlertidige antidumpingtold, er det derfor opfattelsen, at disse brugere ikke påvirkes af foranstaltninger over for importen fra Kina. Desuden findes der en række alternative forsyningskilder, såfremt brugerne i denne sektor importerer fra Kina.
(169)
Med hensyn til automobilsektoren (som hovedsagelig fremstiller sikkerhedsseler og airbags) indsendtes der seks spørgeskemabesvarelser fra disse brugere. Disse seks virksomheder tegnede sig for 5 % af den samlede import af garn med høj styrke fra Kina i UP. Generelt blev det konstateret, at de varer, hvori der anvendes garn med høj styrke, i gennemsnit tegnede sig for mindre end 4 % af den samlede omsætning hos disse virksomheder, og at den gennemsnitlige fortjeneste i denne sektor var på ca. 3 %. Desuden blev det konstateret, at de seks virksomheder indkøbte garn med høj styrke hovedsageligt hos EU-producenterne, hvorimod kun 11 % af deres indkøb blev importeret fra Kina. Derfor er det ikke sandsynligt, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger på importen fra Kina generelt vil påvirke automobilsektoren alvorligt, da det blev konstateret, at disse virksomheder er rentable, og Kina ikke var hovedforsyningskilden.
(170)
Men hensyn til producenterne af tovværk blev der indsendt spørgeskemabesvarelser fra tre virksomheder, som tegner sig for mindre end 1 % af den samlede import fra Kina i UP. Deres forretningssandel af garn med høj styrke var på ca. 18 % af deres samlede volumen, og den gennemsnitlige fortjenstmargen i den sektor var på ca. 8 % i UP. På det grundlag blev det anslået, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold på importen fra Kina sandsynligvis kun bevirker et let fald i deres fortjenstmargen. Det fremgik også af undersøgelsen, at størstedelen af importen (66 %) kom fra Kina i UP, hvorimod 20 % kom fra Korea. Derfor er det ikke sandsynligt, at denne sektor bliver alvorligt berørt, hvis der indføres foranstaltninger, da indvirkningen på fortjenstmargenen er begrænset, og der findes andre forsyningskilder.
(171)
En række producenter af tovværk har indvendt, at da garn med høj styrke hovedsageligt anvendes i andre sektorer, f.eks. industrisektoren og automobilindustrien, ville indførelsen af antidumpingforanstaltninger føre til en mangel på de former for garn med høj styrke, som anvendes af producenterne af tovværk, da EU-producenterne formodes at ville fokusere på de største markeder først og kun forsyne de resterende sektorer, hvis de har uudnyttet kapacitet. Det bør imidlertid bemærkes, at der findes andre forsyningskilder, herunder EU-erhvervsgrenen, Korea og Taiwan såvel som andre tredjelande, der ikke er underlagt foranstaltninger. Derfor blev denne påstand afvist.
(172)
For så vidt angår brugerne inden for sektoren for industriel anvendelse, f.eks. taglægning, bælter, remme og industritekstiler, blev der indsendt i alt 19 spørgeskemabesvarelser. Disse brugere tegnede sig for 19 % af den samlede import fra Kina i UP. Ud fra de oplysninger, der er tilgængelige for denne sektor, er den forretningsandel, hvor der anvendes garn med høj styrke, på 64 % af den samlede volumen, og den gennemsnitlige fortjeneste i denne sektor var på 13 %. Indvirkningen af antidumpingtold forventes kun at bevirke et let fald i den gennemsnitlige fortjenstmargen i denne sektor. Det fremgik også af undersøgelsen, at disse brugere hovedsageligt foretog deres indkøb hos EU-producenterne og i Kina. Følgelig bør indførelsen af foranstaltninger over for importen fra Kina ikke få en betydelig negativ indvirkning på denne sektor i betragtning af den begrænsede indvirkning på fortjenstmargenen og den omstændighed, at der findes andre forsyningskilder.
(173)
Nogle brugere indvendte, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville få en negativ indvirkning på dem på to måder. De hævdede, at der ikke kun ville være mangel på alternative kilder, men også at de pågældende lande ville flytte deres eksport fra den pågældende vare til varer i det efterfølgende produktionsforløb.
(174)
Med hensyn til påstanden om, at der ikke vil være alternative kilder, skal det først bemærkes, at der ikke indføres midlertidige foranstaltninger over for importen fra Korea og Taiwan. Endvidere findes der andre forsyningskilder i andre tredjelande, som ikke er underlagt foranstaltninger, som nævnt i betragtning 171. For det andet fremgik det af undersøgelsen med hensyn til EU-erhvervsgrenens forsyning, at der var problemer med forsyningen fra nogle EU-producenter til visse brugere. Imidlertid fremgik det ikke af analysen, at disse problemer optrådte regelmæssigt. Ud fra ovenstående, og især som følge af eksistensen af andre forsyningskilder, blev denne påstand afvist.
(175)
Med hensyn til påstanden om, at producenter af garn med høj styrke i de pågældende lande ville flytte deres eksport til det efterfølgende produktionsforløb, bør det bemærkes, at der ikke indføres midlertidige foranstaltninger over for importen fra Korea og Taiwan. Derfor er det opfattelsen, at brugerne af garn med høj styrke bør kunne forblive konkurrencedygtige, selv hvis de kinesiske eksportører flytter deres eksport til det efterfølgende produktionsforløb, da de stadig vil kunne forsyne sig med garn med høj styrke hos andre leverandører, som ikke er underlagt foranstaltninger. Derfor blev dette krav afvist.
(176)
Hvis man tager ovenstående i betragtning, forekommer indvirkningen på brugerne i de forskellige industrisektorer generelt begrænset, selv om nogle brugere sandsynligvis påvirkes negativt af foranstaltningerne over for importen fra Kina. Derfor blev det ud fra de tilgængelige oplysninger foreløbigt konkluderet, at virkningen af antidumpingforanstaltningerne på importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina sandsynligvis ikke vil få en væsentlig negativ indvirkning for brugerne af den pågældende vare.
8.5. Konklusion vedrørende EU's interesser
(177)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina.
9. INGEN INDFØRELSE AF TOLD
(178)
På baggrund af konklusionerne om, at landsdækkende vejede gennemsnitlige dumpingmargener for importen med oprindelse i Korea og Taiwan ligger under bagatelgrænsen, indføres der ingen midlertidig antidumpingtold på importen fra disse lande.
10. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
10.1. Skadestærskel
(179)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(180)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(181)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det er opfattelsen, at den fortjeneste, der kan opnås uden dumpingimport, bør være baseret på år 2005, som er det eneste år, hvor EU-erhvervsgrenen opnåede fortjeneste, og hvor den kinesiske import var mindre påfaldende på EU-markedet. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 3 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(182)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved, at ovennævnte fortjenstmargen på 3 % blev lagt til produktionsomkostningerne.
(183)
Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris for hver varetype hos de eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, og den ikke-skadevoldende pris på varer, der sælges af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet i UP. Forskellen som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi for de sammenlignede varetyper.
10.2. Midlertidige foranstaltninger
(184)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(185)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning er fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«.
(186)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle told (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(187)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttolden ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
(188)
De fastlagte dumping- og skadesmargener er som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Ikke relevant
Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven
8,9 %
57,3 %
Alle andre virksomheder
9,3 %
57,6 %
11. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(189)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, der normalt tariferes under KN-kode 5402 20 00.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Tarictillægskode
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Virksomheder opført i bilaget
8,9
A977
Alle andre virksomheder
9,3
A999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 1. juni 2010.
32010R0478
L 135/3
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
01.06.2010.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 478/2010
od 1. lipnja 2010.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz pređe visoke čvrstoće podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Komisija je 8. rujna 2009. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) (obavijest o pokretanju postupka) objavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi uvoza u Uniju pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK), Republike Koreje (Koreja) i Tajvana (dotične zemlje).
(2)
Postupak je pokrenut na temelju pritužbe koju je 27. srpnja 2009. podnijela udruga CIRFS - European Man-made Fibres Association (podnositelj pritužbe) u ime proizvođača pređe visoke čvrstoće od poliestera koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju više od 60 % ukupne proizvodnje pređe visoke čvrstoće od poliestera u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz toga nastala i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
1.2. Strane na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila proizvođače iz Unije podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike, korisnike za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i predstavnike NRK-a, Koreje i Tajvana. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
Podnositelj pritužbe, drugi proizvođači iz Unije, proizvođači izvoznici iz NRK-a, Koreje i Tajvana, uvoznici i korisnici izrazili su svoje stavove. Svim zainteresiranim stranama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da se rasprava održi, odobrena je rasprava.
(5)
S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača izvoznika iz NRK-a i Koreje te uvoznika, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako treba, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici iz NRK-a i Koreje i uvoznici iz Unije zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009.
(6)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 22. do 27., jedanaest proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene informacije i pristalo na uključenje u odabir uzorka. U odnosu na Koreju, četiri proizvođača izvoznika dostavila su zatražene informacije i pristala na uključenje u odabir uzorka.
(7)
Na temelju informacija primljenih od proizvođača izvoznika koji surađuju, Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača izvoznika iz NRK-a ili grupacija povezanih društava s najvećim obujmom izvoza u Uniju. Od svih zainteresiranih proizvođača izvoznika, kao i njihovih udruženja te nadležnih tijela NRK-a, zatraženo je mišljenje i oni su se složili s odabirom uzorka.
(8)
U slučaju Koreje samo četiri proizvođača izvoznika dostavilo je potrebne informacije za pokusni odabir uzorka. S obzirom na mali broj proizvođača izvoznika koji su pokazali spremnost na suradnju, odlučeno je da odabir uzoraka nije potreban.
(9)
Kako bi proizvođačima izvoznicima iz NRK-a omogućila dostavljanje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva (MET) ili individualnog tretmana (IT), prema njihovoj želji, Komisija je poslala obrasce zahtjeva proizvođačima izvoznicima iz NRK-a u uzorku i proizvođačima izvoznicima koju su zatražili te obrasce s namjerom da se prijave za individualno ispitivanje sukladno članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe.
(10)
Komisija je službeno objavila rezultate MET-a dotičnim proizvođačima izvoznicima iz NRK-a, nadležnim tijelima NRK-a i podnositeljima pritužbe. Komisija im je također dala priliku da izraze svoje stavove u pisanom obliku i zatraže saslušanje ako za to postoje posebni razlozi.
(11)
Dva proizvođača izvoznika koja nisu bila uključena u uzorak, jer nisu zadovoljila kriterije utvrđene u članku 17. stavku 1. Osnovne uredbe, zatražila su individualnu maržu sukladno članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe. Međutim, smatralo se da bi individualno ispitivanje dotičnih proizvođača izvoznika dovelo do dodatnih posjeta na licu mjesta i specifičnih analiza te da bi stoga bilo bespotrebno teško i spriječilo bi pravovremeni završetak ispitnog postupka. Privremeno je zaključeno, stoga, da se zahtjev za individualno ispitivanje navedenih proizvođača izvoznika ne može prihvatiti.
(12)
Komisija je poslala upitnike svim stranama za koje se znalo da se to na njih odnosi, te svim ostalim trgovačkim društvima koja su se javila u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka, točnije četvorici proizvođača iz Unije, desetorici uvoznika i 68 korisnika.
(13)
Zaprimljeni su odgovori proizvođača iz Unije podnositelja pritužbe i jednog dodatnog proizvođača iz Unije koji je podržavao ovaj ispitni postupak, dvoje nepovezanih uvoznika te 33 korisnika.
(14)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno određivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjete radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
Proizvođači iz Unije:
-
Brilen SA, Barbastro, Španjolska,
-
Performance Fibers, Bascharage, Luksemburg i s njim povezana trgovačka društva Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francuska; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld Njemačka; Performance Fibers, Bobingen, Njemačka; Performance Fibers, Guben, Njemačka,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Njemačka,
-
Sioen, Mouscron, Belgija.
Uvoznici iz Unije:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Njemačka.
Korisnici iz Unije:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunjska,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Njemačka,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francuska,
-
Mitas AS, Prag, Češka.
Proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Proizvođači izvoznici iz Koreje:
-
Hyosung Corporation, Seoul,
-
Kolon Industries Inc, Seoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seoul.
Proizvođači izvoznici iz Tajvana:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Tapei.
Povezani uvoznici iz Unije:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luksemburg.
Proizvođači iz analogne zemlje:
-
Performance Fibers, Inc. and Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, SAD.
1.3. Razdoblje ispitnog postupka
(15)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od siječnja 2005. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(16)
Dotični proizvod je pređa visoke čvrstoće od poliestera (drugačija od konca za šivanje), nepripremljena u pakiranja za pojedinačnu prodaju, uključujući monofilament od manje od 67 deciteksa podrijetlom iz NRK-a, Koreje i Tajvana („dotični proizvod” ili „HTY”), koja je trenutačno obuhvaćena oznakom KN 5402 20 00.
(17)
Dotični proizvod odlikuju izvrsna svojstva i ima izvjestan broj raznovrsnih namjena kao što su ojačanje za gume, široke tkanine, transportne trake, užad za sigurnosne pojaseve, mreže i geosintetički proizvodi.
(18)
Tijekom ispitnog postupka neke su strane tvrdile da bi se pređa koja se koristi za proizvodnju guma, takozvana „visokomodulna pređa s malim skupljanjem” (High Modulus Low Shrinkage - HMLS), trebala isključiti iz područja primjene ispitnog postupka. Tvrdili su da HMLS ima drugačija svojstva i primjene u odnosu s drugim HTY-om.
(19)
Ispitni postupak je, međutim, pokazao da, iako pređa HMLS ima neka drugačija svojstva u odnosu na drugi HTY (npr. modul, skupljanje, vlačna čvrstoća i otpornost na zamor), sve različite vrste dotičnog proizvoda imaju ista osnovna fizikalna i kemijska svojstva. Stoga se smatra da čine jedinstveni proizvod.
2.2. Istovjetni proizvod
(20)
Utvrđeno je da proizvod koji se izvozi u Uniju iz NRK-a, Koreje i Tajvana i proizvod koji kineski proizvođač izvoznik kojemu je odobrena primjena MET-a proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Koreji i Tajvanu, kao i u NRK-u, te proizvod koji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije u Uniji, imaju ista osnovna fizikalna i tehnička svojstva, kao i iste primjene. Stoga se ti proizvodi smatraju privremeno istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. ODABIR UZORAKA
3.1. Odabir uzorka uvoznika
(21)
S obzirom na velik broj uvoznika utvrđenih u pritužbi, odabir uzorka bio je predviđen za uvoznike iz obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe. Međutim, nakon pregleda dostavljenih informacija, a s obzirom na niži broj uvoznika koji su izrazili spremnost na suradnju, odlučeno je da odabir uzorka nije potreban.
3.2. Odabir uzoraka za proizvođače izvoznike iz NRK-a
(22)
S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika iz NRK-a, odabir uzorka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka za utvrđivanje dampinga u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe.
(23)
Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzorka ili ne te, ako da, sam odabir uzorka, svi proizvođači izvoznici iz NRK-a zamoljeni su da se u roku od 15 dana od datuma pokretanja ispitnog postupka jave Komisiji i dostave osnovne informacije o svojem izvozu i domaćoj prodaji, svojim točnim aktivnostima povezanima s proizvodnjom dotičnog proizvoda te nazive i djelatnosti svih svojih povezanih društava uključenih u proizvodnju i/ili prodaju dotičnog proizvoda.
(24)
Također je zatraženo mišljenje nadležnih tijela NRK-a i udruženja proizvođača, to jest, Kineske trgovačke komore za uvoz i izvoz tekstila, o odabiru reprezentativnog uzorka.
3.2.1. Predodabir proizvođača izvoznika koji surađuju
(25)
Ukupno se javilo jedanaest proizvođača izvoznika, uključujući grupacije povezanih društava iz NRK-a, i dostavilo tražene informacije u roku utvrđenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svi su prijavili izvoz dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a i izrazili želju za sudjelovanjem u uzorku. Smatralo se, stoga, da tih jedanaest proizvođača izvoznika surađuju u ovom ispitnom postupku (proizvođači izvoznici koji surađuju).
(26)
Proizvođači izvoznici koji se nisu javili u navedenom roku ili nisu pravovremeno dostavili tražene informacije, smatrali su se proizvođačima izvoznicima koji ne surađuju u ispitnom postupku. Usporedba Eurostatovih podataka o uvozu i obujma izvoza u Uniju dotičnog proizvoda, koji su za RIP prijavila trgovačka društva navedena u uvodnoj izjavi 25., upućuje na to da je suradnja kineskih proizvođača izvoznika bila jako velika kako je navedeno u donjoj uvodnoj izjavi 73.
3.2.2. Odabir proizvođača izvoznika iz NRK-a koji surađuju
(27)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg mogućeg reprezentativnog obujma izvoza HTY-a u Uniju koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak se sastoji od tri trgovačka društva ili grupacije trgovačkih društava koja predstavljaju više od 65 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, od svih zainteresiranih proizvođača izvoznika, kao i njihovih udruženja te nadležnih tijela NRK-a, zatraženo je mišljenje i oni su pristali na odabir uzorka.
3.3. Individualno ispitivanje
(28)
Dva proizvođača izvoznika koja nisu bila uključena u uzorak, jer nisu zadovoljila kriterije utvrđene u članku 17. stavku 1. Osnovne uredbe zatražila su da se utvrdi individualna dampinška marža sukladno članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe.
(29)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 27., uzorak je bio ograničen na razumni broj trgovačkih društava koja je bilo moguće ispitati u raspoloživom vremenu. Trgovačka društva ispitana za potrebe ispitivanja dampinga za dotične zemlje navedena su u gornjoj uvodnoj izjavi 14. S obzirom na broj posjeta radi provjere koje je trebalo obaviti u prostorijama tih društava, a koje su posjete u slučaju NRK-a povlačile za sobom provjere zahtjeva za MET i odgovora na antidampinški upitnik, smatralo se da bi individualna ispitivanja bila bespotrebno teška i da bi spriječila pravovremeni završetak ispitnog postupka.
(30)
Stoga je privremeno zaključeno da se ta dva zahtjeva za individualno ispitivanje ne mogu prihvatiti.
4. DAMPING
4.1. Opća metodologija
(31)
Opća metodologija opisana dalje u tekstu primijenjena je na sve proizvođače izvoznike iz Koreje, Tajvana, proizvođača izvoznika iz NRK-a kojem je odobrena primjena MET-a, i uzimajući u obzir koncept analogne zemlje, i na druga dva proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku kojima nije odobrena primjena MET-a. Prikaz nalaza o dampingu za svaku od zemalja na koje se odnosi ovaj ispitni postupak stoga samo opisuje što je specifično za svaku zemlju izvoznicu.
4.1.1. Uobičajena vrijednost
(32)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je prvo ispitala za svakog izvoznog proizvođača je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima reprezentativna, odnosno je li ukupna navedena prodaja jednaka ili veća od 5 % ukupne odgovarajuće izvozne prodaje u Uniji.
(33)
Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaju trgovačka društva s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom, koje su istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(34)
Za svaku vrstu proizvoda koju su prodavali dotični proizvođači izvoznici na domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao 5 % ili više ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda za izvoz u Uniju.
(35)
Komisija je naknadno ispitala može li se domaća prodaja svakog trgovačkog društva smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima za svaku vrstu proizvoda.
(36)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje proizvoda navedene vrste te kada je ponderirana prosječna cijena bila jednaka jediničnom trošku ili viša od njega, uobičajena je vrijednost, prema vrsti proizvoda, izračunana kao ponderirani prosjek svih cijena domaće prodaje predmetne vrste proizvoda.
(37)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda činio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje predmetne vrste proizvoda.
(38)
Kada su sve vrste proizvoda prodane s gubitkom, smatralo se da nisu prodane u uobičajenom tijeku trgovine.
(39)
Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koji nisu prodani u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je koristila uobičajenu vrijednost izračunanu u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(40)
Kako bi se izračunala uobičajena vrijednost prema članku 2. stavku 3. Osnovne Uredbe, nastali prodajni, opći i administrativni troškovi (POA) i ponderirana prosječna dobit koju su dotični proizvođači izvoznici koji surađuju ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, dodani su vlastitim prosječnim troškovima proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kada je bilo potrebno, prijavljeni troškovi proizvodnje i opći i administrativni troškovi uskladili su se prije nego što su se koristili za test uobičajenog tijeka trgovine i za izračun uobičajenih vrijednosti.
4.1.2. Izvozna cijena
(41)
U svim slučajevima kad se dotični proizvod izvozio nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba stvarno platiti.
(42)
U slučajevima kad se dotični proizvod prodavao posredstvom povezanog uvoznika, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijene po kojoj su uvezeni proizvodi prvi put bili ponovno prodani nezavisnim kupcima. U tim slučajevima usklađenja su učinjena za sve troškove koji su nastali između uvoza i ponovne prodaje, uključujući pristojbe i poreze, kao i razumnu maržu troškova POA i dobiti. Koristili su se vlastiti POA troškovi povezanog uvoznika, a razumna profitna marža utvrđena je na temelju profitne marže za koju se u ispitnom postupku utvrdilo da ju je ostvario neovisni uvoznik dotičnog proizvoda.
4.1.3. Usporedba
(43)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(44)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Odgovarajuće prilagodbe cijena odobrene su u svim slučajevima gdje je utvrđeno da su objektivne i potkrijepljene dokazima.
4.1.4. Dampinška marža
(45)
Sukladno članku 2. stavku 11. Osnovne uredbe dampinška marža za svakog proizvođača izvoznika koji surađuje utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
4.2. NRK
4.2.1 Procjena MET-a
(46)
Na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a, uobičajena vrijednost određuje se u skladu sa stavcima od 1. do 6. spomenutog članka za proizvođače izvoznike za koje se ustanovi da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(47)
Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
1.
poslovne odluke donose se i troškovi se stvaraju kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja države; troškovi glavnih ulaznih materijala značajno odražavaju tržišne vrijednosti;
2.
trgovačka društva imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardima (MRS), a koji se koristi za sve potrebe;
3.
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva;
4.
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost;
5.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi.
(48)
Sva uzorkovana trgovačka društva zatražila su MET i odgovorila na obrazac zahtjeva za MET u zadanom roku. (12) Komisija je u poslovnim prostorijama predmetnih trgovačkih društava tražila i provjerila sve informacije dostavljene u obrascima zahtjeva i sve ostale informacije koje je smatrala potrebnima.
(49)
Provjerom je utvrđeno da dva proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku nisu ispunila zahtjeve kriterija iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe za odobravanje primjene MET-a.
(50)
Konkretno, jedan proizvođač izvoznik u uzorku nije ispunio zahtjeve kriterija od 1. do 3. Prvo, nije mogao dokazati da su njegove odluke donesene kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja države, jer je utvrđeno da postoje ograničenja u njegovim prodajnim djelatnostima, kao što je obveza prodaje određenog obujma dotičnog proizvoda na domaćem tržištu. Drugo, nije dokazao da su njegovi računovodstveni podaci revidirani u skladu s MRS-om. Ispitni postupak je ukazao na određeni broj nedosljednosti i nedostataka u računima podnositelja pritužbi i utvrđena su određena kršenja načela MRS-a. Na kraju, uočeni su poremećaji preneseni iz sustava netržišnog gospodarstva u obliku nepravilnih procjena prava korištenja zemljišta.
(51)
Drugi proizvođač izvoznik u uzorku nije mogao dokazati da zadovoljava kriterije od 1. do 3. Nije mogao dokazati da su njegove odluke donesene kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja države, jer je utvrđeno da postoje ograničenja u njegovim prodajnim djelatnostima, slična onima utvrđenima u gornjoj uvodnoj izjavi 50., i jer je, unatoč postojanju državnog certificiranja, utvrđeno da dio njegovog kapitala nije bio unesen. Uočeni su i poremećaji preneseni iz sustava netržišnog gospodarstva u obliku nepravilnih procjena prava korištenja zemljišta.
(52)
Jedan proizvođač izvoznik u uzorku dokazao je kako ispunjava sve kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) pa mu se mogla odobriti primjena MET-a.
4.2.2. Individualni tretman (IT)
(53)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati kako ispunjavaju sve kriterije određene u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe za odobravanje primjene IT-a.
(54)
Ti kriteriji ukratko su određeni niže:
1.
u slučaju trgovačkih društava ili zajedničkih pothvata u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit;
2.
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje utvrđuju se slobodno;
3.
privatne osobe su većinski vlasnici. Državni dužnosnici u upravnom odboru ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od uplitanja države;
4.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi; i
5.
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojbe.
(55)
Proizvođač izvoznik u uzorku koji nije ispunio kriterije za MET zatražio je i IT u slučaju da mu se ne odobri primjena MET.
(56)
Na temelju raspoloživih informacija privremeno je utvrđeno da su sljedeća dva proizvođača izvoznika iz NRK-a koji su obuhvaćeni uzorkom ispunila sve zahtjeve za IT kako je navedeno u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Analogna zemlja
(57)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, u gospodarstvima u tranziciji uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije dodijeljen MET mora se utvrditi na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnog gospodarstva (analogna zemlja).
(58)
U obavijesti o pokretanju postupka Sjedinjene Američke Države (SAD) predložene su kao odgovarajuća analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK. Komisija je pozvala sve zainteresirane strane da daju komentar na ovaj prijedlog.
(59)
Veliki broj strana komentirao je ovaj prijedlog i predložio je da se koriste Tajvan i Koreja jer, kako su naveli, te su zemlje prikladnije. Bitni argumenti koji su iznesenu su:
(a)
proizvodni procesi i cijene u SAD-u znatno su različiti od onih u NRK-u jer strojevi koji se koriste u SAD-u su stari i zastarjeli dok je oprema koju koristi većina kineskih proizvođača moderna i temelji se na najnovijoj tehnologiji. Većina kineskih, tajvanskih i korejskih proizvođača izvoznika koristi novu proizvodnu tehnologiju u jednom koraku koja ih čini učinkovitijima od istih američkih proizvođača izvoznika;
(b)
činjenica da su tajvanski i korejski izvoznici navodno pribjegli dampingu je nebitna za potrebu odabira odgovarajuće analogne zemlje;
(c)
podnositelji pritužbe imaju povezana društva u SAD-u i ne bi bilo primjereno temeljiti uobičajenu vrijednost na informacijama koje dostave ta povezana društva;
(d)
konkurencijski uvjeti u SAD-u drugačiji su od onih koji prevladavaju u NRK-u. Tržište SAD-a praktički monopolizira jedan proizvođač, dok Tajvan i Koreja imaju više domaćih proizvođača, sto je slučaj i s NRK-om.
(60)
Komisija je ispitala gornje komentare i smatra da uglavnom važe što se tiče odabira analogne zemlje. Dalje je ispitano jesu li Tajvan ili Koreja kvalificirani kao moguća treća zemlja s tržišnim gospodarstvom za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti za NRK.
(61)
Ispitni postupak je pokazao da je konkretno Tajvan imao viši stupanj usporedivosti s NRK-om u vezi s krajnjim proizvodom. Konstatirano je da su proizvođači izvoznici iz Tajvana prisutni i u NRK-u s povezanim proizvođačima i da u osnovi posluju u sličnim uvjetima u obje zemlje.
(62)
Na temelju navedenog, smatralo se primjerenijim koristiti Tajvan kao analognu zemlju za određivanje uobičajene vrijednosti za NRK u skladu s člankom 2. stavkom 7. Osnovne uredbe.
(63)
Nakon odabira Tajvana kao analogne zemlje, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju podataka provjerenih u prostorijama tajvanskih proizvođača izvoznika koji su u potpunosti surađivali u ispitnom postupku. Uobičajena vrijednost temeljila se na cijenama prodaje koje se plaćaju ili su plative na domaćem tržištu Tajvana za usporedivu vrstu proizvoda, pod uvjetom da je utvrđeno da je ta prodaja ostvarena u reprezentativnim količinama i u uobičajenom tijeku trgovine. To je bio slučaj određenog broja izvezenih vrsta proizvoda.
4.2.4. Uobičajena vrijednost
4.2.4.1. Proizvođač izvoznik u uzorku kojem je odobrena primjena MET-a
(64)
Utvrđeno je da je većina domaće prodaje proizvođača izvoznika u uzorku kojem je odobrena primjena MET-a ostvarena u reprezentativnim količinama i u uobičajenom tijeku trgovanja. Uobičajena vrijednost tih vrsta proizvoda temeljila se na stvarnim cijenama koje su nezavisni kupci na domaćem tržištu NRK-a platili ili trebaju platiti tijekom ispitnog postupka, u skladu s člankom 2. stavkom 1. Osnovne uredbe.
(65)
Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koji nisu prodani u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, trebalo je izračunati uobičajenu vrijednost kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 40.
4.2.4.2. Proizvođači izvoznici u uzorku kojima nije odobrena primjena MET-a
(66)
Kako je navedeno u gornjim uvodnim izjavama od 57. do 63., uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a mora se utvrditi na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnog gospodarstva, u ovom slučaju u Tajvanu.
(67)
Za druge vrste proizvoda koje se nisu prodale u uobičajenom tijeku trgovanja u Tajvanu ili ih tajvanski proizvođači nisu prodali u reprezentativnim količinama, morala se odrediti uobičajena vrijednost. Uobičajena vrijednost izračunana je na temelju gornje uvodne izjave 40.
4.2.5. Izvozna cijena
(68)
Sva prodaja dotičnog proizvoda koju su ostvarili proizvođači izvoznici u uzorku na tržištu Unije, bila je prodaja izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Dakle, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti.
4.2.6. Usporedba
(69)
Radi osiguranja primjerene usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Na toj osnovi svim ispitanim proizvođačima izvoznicima odobrene su razlike u troškovima prijevoza, prekomorske vozarine i osiguranja, manipuliranja, utovara te popratnim troškovima, troškovima pakiranja, troškovima kredita, provizija, popusta, rabata i neizravnih poreza, kada su bile primjenjive i opravdane.
4.2.7. Dampinške marže
4.2.7.1. Za proizvođače izvoznike u uzorku
(70)
Za trgovačka društva u uzorku, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste dotičnog proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
(71)
Na toj osnovi, privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. Za proizvođače izvoznike koji surađuju
(72)
Ponderirani prosjek dampinške marže proizvođača izvoznika koji su surađivali, a nisu uključeni u uzorak izračunan je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku, ne uzimajući u obzir proizvođača izvoznika s nultom dampinškom maržom. Na toj osnovi, dampinška marža izračunana za trgovačka društva koja su surađivala, a nisu bila uključena u uzorak, privremeno je utvrđena u iznosu od 8,9 %.
(73)
U pogledu svih ostalih izvoznika iz NRK-a, Komisija je najprije utvrdila razinu suradnje. Napravljena je usporedba između ukupne količine izvoza navedene u odgovorima na upitnik za uzorak primljenima od svih proizvođača izvoznika koji surađuju i ukupnog uvoza iz NRK-a prema Eurostatovim statističkim podacima o uvozu. Utvrđen je postotak suradnje od 100 %. Na toj osnovi, razina suradnje smatrala se visokom i stoga se smatralo primjerenim odrediti dampinšku maržu za proizvođače izvoznike koji ne surađuju na najvišu dampinšku maržu utvrđenu za proizvođače izvoznike u uzorku.
(74)
Na toj osnovi, razina dampinga na cijelom području zemlje privremeno je utvrđena na 9,3 %.
4.3. Koreja
4.3.1. Uobičajena vrijednost
(75)
Utvrđeno je da je većina domaće prodaje vrste proizvoda prodanih za izvoz u Uniju koju su ostvarila sva četiri ispitana društva bila u reprezentativnim količinama i da je ostvarena u uobičajenom tijeku trgovanja. Uobičajena vrijednost tih vrsta proizvoda temeljila se na stvarnim cijenama koje su nezavisni kupci na domaćem tržištu Koreje platili ili trebaju platiti tijekom ispitnog postupka, u skladu s člankom 2. stavkom 1. Osnovne uredbe.
(76)
Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koji nisu prodani u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, trebalo je izračunati uobičajenu vrijednost. Sva četiri ispitana društva imala su domaću prodaju određenih vrsta proizvoda koja nije bila ostvarena u reprezentativnim količinama ili u uobičajenom tijeku poslovanja. U tim slučajevima, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju gornje uvodne izjave 40.
4.3.2. Izvozna cijena
(77)
Dio izvozne prodaje jednog proizvođača izvoznika ostvaren je izravno povezanom uvozniku u Uniji. Dakle, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijene po kojoj su uvezeni proizvodi prvi put bili ponovno prodani nezavisnom kupcu i u skladu s metodologijom opisanom u gornjoj uvodnoj izjavi 42.
(78)
Preostali izvoz dotičnog proizvoda koji je ostvario navedeni proizvođač izvoznik i sva izvozna prodaja triju ostalih proizvođača izvoznika, ostvareni su izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Za te prodaje izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti.
4.3.3. Usporedba
(79)
Radi osiguranja primjerene usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Na toj osnovi svim ispitanim proizvođačima izvoznicima odobrene su razlike u troškovima prijevoza, prekomorske vozarine i osiguranja, manipuliranja, utovara te popratnim troškovima, troškovima pakiranja, troškovima kredita, provizija, kada su bile primjenjive i opravdane.
(80)
Sva četiri ispitana društva zatražila su usklađenje povrata pristojbi sukladno članku 2. stavku 10. točki (b) Osnovne uredbe, zbog toga što su se uvozni nameti navodno naplaćivali na istovjetnim proizvodima kada su bili namijenjeni potrošnji u zemlji izvoznici, ali je izvršen njihov povrat ili nisu plaćeni kada je proizvod prodan za izvoz u Uniju.
(81)
Ovaj se zahtjev smatrao neosnovanim, jer nijedno od četiri društva nije uspjelo dokazati da su uvozni nameti koji su nadoknađeni predmetnim društvima bili povezani s izvozom dotičnog proizvoda u Uniju.
4.3.4. Dampinške marže
(82)
Sukladno članku 2. stavku 11. Osnovne uredbe, za svaku društvo ponderirana prosječna uobičajena vrijednost utvrđena za svaku vrstu proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom svake odgovarajuće vrste proizvoda.
(83)
Na toj osnovi, utvrđeno je da su dampinške marže svih dotičnih proizvođača izvoznika iz Koreje, izražene kao postotak uvozne cijene CIF, na granici Unije, neocarinjeno, bile ispod de minimis praga od 2 % u smislu članka 9. stavka 3. Osnovne uredbe.
(84)
Treba napomenuti da četiri korejska proizvođača izvoznika predstavljaju cijeli izvoz podrijetlom iz te zemlje kada se usporedi s Eurostatovim podacima o uvozu. Privremeno se, stoga, zaključilo da uvođenje antidampinških mjera u odnosu na uvoz podrijetlom iz Koreje nije bio opravdano.
(85)
Ako se ti nalazi potvrde tijekom daljnjeg ispitnog postupka, postupak se prekida u odnosu na Koreju.
4.4 Tajvan
4.4.1. Uobičajena vrijednost
(86)
Utvrđeno je da je većina domaće prodaje vrste proizvoda prodanih za izvoz u Uniju koju su ostvarila dva ispitana društva bila u reprezentativnim količinama i da je ostvarena u uobičajenom tijeku trgovanja. Uobičajena vrijednost tih vrsta proizvoda temeljila se na stvarnim cijenama koje su nezavisni kupci na domaćem tržištu Tajvana platili ili trebaju platiti tijekom ispitnog postupka, u skladu s člankom 2. stavkom 1. Osnovne uredbe.
(87)
Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, trebalo je izračunati uobičajenu vrijednost. Oba ispitana društva imala su domaću prodaju određenih vrsta proizvoda koja nije bila ostvarena u reprezentativnim količinama ili u uobičajenom tijeku poslovanja. U tim slučajevima, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju gornje uvodne izjave 40.
4.4.2. Izvozna cijena
(88)
Sva prodaja dotičnog proizvoda koju su dva proizvođača izvoznika koja surađuju ostvarila na tržištu Unije bila je prodaja izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Dakle, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvoznih cijena koje stvarno plaćene ili koje treba platiti.
4.4.3. Usporedba
(89)
Radi osiguranja primjerene usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Na toj osnovi svim ispitanim proizvođačima izvoznicima odobrene su razlike u troškovima prijevoza, prekomorske vozarine i osiguranja, manipuliranja, utovara te popratnim troškovima, troškovima pakiranja, troškovima kredita, provizija, popusta i rabata, kada su bile primjenjive i opravdane.
4.4.4. Dampinške marže
(90)
Sukladno članku 2. stavku 11. Osnovne uredbe, za svaku društvo ponderirana prosječna uobičajena vrijednost utvrđena za svaku vrstu proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom svake odgovarajuće vrste proizvoda.
(91)
Dampinške marže, izražene kao postotak uvozne cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd,
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis
(92)
U odnosu na izvoz treba napomenuti da dva proizvođača izvoznika koji surađuju predstavljaju cijeli izvoz podrijetlom iz te zemlje kada se usporedi s Eurostatovim podacima o uvozu. Za Tajvan je utvrđena dampinška marža na području cijele zemlje. Utvrđeno je da je ta dampinška marža na području cijele zemlje ispod praga de minimis od 2 % utvrđenog u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe. Na toj se osnovi privremeno zaključilo da uvođenje antidampinških mjera u odnosu na uvoz podrijetlom iz Tajvana nije bio opravdano.
(93)
Ako se ti nalazi potvrde tijekom daljnjeg ispitnog postupka, postupak se prekida u odnosu na Tajvan.
5. INDUSTRIJA UNIJE
5.1. Proizvodnja Unije
(94)
Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije.
(95)
Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 121 000 tona tijekom RIP-a. Taj iznos uključuje proizvodnju svih proizvođača iz Unije koji su se javili i procijenjenu proizvodnju proizvođača koji se nisu oglasili u postupku (tihi proizvođači). U nedostatku drugih informacija, podaci navedeni u pritužbi u odnosu na tihe proizvođače koristili su se za utvrđivanje ukupne proizvodnje i potrošnje Unije. Tihi proizvođači činili su oko 22 % ukupne proizvodnje Unije tijekom RIP-a. Nijedan od poznatih proizvođača iz Unije nije bio neutralan niti se suprotstavio pokretanju ispitnog postupka.
(96)
Obujam proizvodnje proizvođača iz Unije koji su poduprli pritužbu, iznosio je 94 000 tona u RIP-u, što predstavlja oko 78 % ukupne procijenjene proizvodnje Unije.
5.2. Definicija industrije Unije
(97)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 96., ispitni postupak pokazao je da su proizvođači iz Unije koji su poduprli pritužbu i pristali na suradnju u ispitnom postupku, činili oko 78 % ukupne proizvodnje Unije tijekom RIP-a. Smatra se‚ stoga, da ti proizvođači predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.
6. ŠTETA
6.1. Potrošnja Unije
(98)
Potrošnja je utvrđena na temelju ukupnog uvoza, prema podacima Eurostata, te na ukupnoj prodaji na tržištu Unije industrije Unije, uključujući procjenu prodaje tihih proizvođača.
(99)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 95., u nedostatku drugih informacija o proizvodnji i prodaji HTY-a tihih proizvođača tijekom razmatranog razdoblja, korišteni su podaci o tim proizvođačima navedeni u pritužbi.
Tablica 1.
Potrošnja Unije
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Tona
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks
100
106
120
109
93
Izvor: Eurostat, podaci iz pritužbe i odgovora na upitnik.
(100)
Ukupno se potrošnja Unije smanjila za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Utvrđeno je da se potrošnja prvo povećala za 20 % između 2005. i 2007. nakon čega se smanjila za 22 % između 2007. i RIP-a. Pad potrošnje u 2008. i RIP-u, posebno u drugoj polovici 2008., bio je posljedica niže potražnje zbog gospodarske krize.
6.2. Uvoz u Uniju iz dotičnih zemalja
6.2.1. Kumulativna ocjena učinaka uvoza iz dotičnih zemalja
(101)
Komisija je ispitivala treba li se uvoz HTY-a podrijetlom iz NRK-a, Koreje i Tajvana ocjenjivati kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe.
(102)
U odnosu na uvoz iz Tajvana i Koreje, kako je gore spomenuto, privremeno se ocijenilo da ni tajvanski ni korejski uvoz nije ostvaren po dampinškim cijenama tijekom RIP-a.
(103)
Stoga je privremeno zaključeno da se učinci uvoza iz Koreje i Tajvana ne bi trebali gledati kumulativno s dampinškim uvozom iz NRK-a.
6.2.2. Dampinški uvoz iz NRK-a
(104)
Valja istaknuti da je utvrđeno da jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a u uzorku nije vršio damping svojih proizvoda na tržištu Unije. Njegove izvozne cijene bi trebalo, na odgovarajući način, isključiti iz analize razvoja dampinškog uvoza iz NRK-a na tržište Unije.
(105)
Međutim, kako bi se izbjegla bilo kakva mogućnost objave osjetljivih poslovnih podataka o navedenom proizvođaču, smatralo se primjerenim, zbog povjerljivosti, ne isključiti podatke o proizvođaču izvozniku za kojeg je utvrđeno da nije prodavao po dampinškim cijenama na tržištu Unije iz dolje navedenih javno dostupnih podataka, kao što su podaci Eurostata.
(106)
Tablica u nastavku, stoga, obuhvaća cjelokupan uvoz HTY-a podrijetlom iz NRK-a dok druga tablica prikazuje indeksirane podatke o dampinškom uvozu na tržište Unije tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 2.a
Ukupni uvoz iz NRK-a
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam (u tonama)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indeks
100
147
261
317
301
Tržišni udio
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indeks
100
139
217
291
323
Cijene (EUR/tona)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indeks
100
87
81
84
83
Izvor: Eurostat.
(107)
Obujam ukupnog uvoza iz NRK-a dramatično se povećao za tri puta tijekom razmatranog razdoblja, dok su, istodobno, prosječne cijene uvoza pale za 17 %. Posljedično, njegov tržišni udio znatno se povećao s 7,3 % u 2005. na 23,6 % tijekom RIP-a. Ispitni postupak je pokazao da je i u razdoblju između 2007. i RIP-a, kada je potrošnja pala za 22 %, obujam uvoza iz NRK-a povećao se za 15 %, što je dovelo do povećanja njegovog tržišnog udjela od 7,7 postotnih bodova.
6.2.2.1. Obujam, cijena i tržišni udio dampinškog uvoza
Tablica 2.b
Dampinški uvoz iz NRK-a
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Uvoz (u tonama)
Indeks
100
240
582
728
714
Tržišni udio
Indeks
100
227
485
667
768
Cijene (EUR/tona)
Indeks
100
67
61
63
61
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik.
(108)
Obujam dampinškog uvoza iz NRK-a dramatično se povećao tijekom razmatranog razdoblja, što je dovelo do povećanja njegovog tržišnog udjela za više od sedam puta. Usto, ispitni postupak je pokazao da je, unatoč smanjenju potrošnje u razdoblju između 2007. i RIP-a, dampinški uvoz stekao znatan tržišni udio tijekom RIP-a.
(109)
Prosječne cijene dampinškog uvoza iz NRK-a pokazale su smanjenje od 39 % tijekom razmatranog razdoblja, čime su snizile cijene industrije Unije tijekom RIP-a kako je objašnjeno dolje u uvodnoj izjavi 112.
6.2.2.2. Sniženje cijene
(110)
Za potrebe analize sniženja cijena, ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda industrije Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijene franko tvornice, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama dampinškog uvoza iz NRK-a koje su naplaćene prvom neovisnom kupcu na tržištu Unije, a koje su utvrđene na temelju CIF-a uz odgovarajuća usklađivanja za prava iz postojeće pristojbe i troškove nakon uvoza.
(111)
Suradnja kineskih izvoznika bila je visoka i činila je 69 % ukupnog obujma izvoza iz NRK-a u Uniju tijekom RIP-a. S obzirom da je utvrđeno da jedan kineski proizvođač izvoznik nije prodavao svoje proizvode po dampinškoj cijeni na tržištu Unije, njegov uvoz nije uzet u obzir za potrebe analize sniženja cijene.
(112)
Usporedba je pokazala da je tijekom RIP-a dotični dampinški proizvod podrijetlom iz NRK-a prodavan u Uniji snizio cijene industrije Unije za 24,2 %.
6.3. Gospodarsko stanje industrije Unije
6.3.1. Uvodne napomene
(113)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika za ocjenu stanja industrije Unije od 2005. do kraja RIP-a.
6.3.2. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Tablica 3.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Proizvodnja (u tonama)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indeks
100
100
99
86
64
Kapacitet (u tonama)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indeks
100
100
100
97
90
Iskorištenost kapaciteta
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indeks
100
100
100
88
72
Izvor: odgovori na upitnik.
(114)
Kako je prikazano u gornjoj tablici, proizvodnja industrije Unije smanjila se za 36 % tijekom razmatranog razdoblja. Treba napomenuti da, iako se potrošnja Unije povećala za 20 % između 2005. i 2007., proizvodnja industrije Unije ostala je stabilna tijekom tog razdoblja da bi se znatno smanjila između 2007. i RIP-a u skladu s padom potrošnje Unije.
(115)
Industrija Unije smanjila je svoj proizvodni kapacitet na oko 144 000 tona tijekom RIP-a. Međutim, s obzirom na stagnirajuću prodaju i obujam proizvodnje u padu, iskorištenost raspoloživog kapaciteta smanjila se s 91 % u 2005. na 65 % u RIP-u. Glavno smanjenje dogodilo se u razdoblju između 2007. i RIP-a.
6.3.3. Obujam prodaje i tržišni udio
(116)
Iznosi prodaje u donjoj tablici odnose se na obujam prodan prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije.
Tablica 4.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indeks
100
101
104
88
71
Tržišni udio
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indeks
100
95
87
81
77
Izvor: odgovori na upitnik.
(117)
Dok je potrošnja Unije narasla za 20 % tijekom 2005. i 2007., obujam prodaje dotičnog proizvoda koju je industrija Unije ostvarila prema neovisnim kupcima na tržištu Unije, povećao se samo za 4 %. To znači da industrija Unije nije imala koristi od rasta potrošnje u tom razdoblju. Usto, u preostalom razmatranom razdoblju, dok je potrošnja Unije pala za 22 %, obujam prodaje industrije Unije još se više smanjio, to jest, za 31 %. Dakle, obujam prodaje industrije Unije neprestano se i znatno smanjivao, a gubitak tržišnog udjela dostigao je čak 11,9 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja.
6.3.4. Prosječne jedinične cijene industrije Unije
(118)
Prosječne prodajne cijene franko tvornica industrije Unije prema nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjile su se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Glavno smanjenje dogodilo se između 2007 i RIP-a i podudaralo se, stoga, s valom jeftinog dampinškog izvoza iz NRK-a. Sukladno tome, unatoč povećanju cijena sirovine, industrija Unija morala je smanjiti svoje prodajne cijene, posebno tijekom RIP-a.
Tablica 5.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Prosječna cijena (EUR/tona)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indeks
100
100
99
97
91
Izvor: odgovori na upitnik.
(119)
Naime, utvrđeno je da se prosječni trošak proizvodnje industrije Unije povećao za 6 % između 2005. i RIP-a. Razlog tomu je prvenstveno bilo povećanje cijena komadića PET-a koji su glavna sirovina korištena u proizvodnji HTY-a. Prosječna cijena komadića PET-a povećala se za 12 % između 2005. i 2008., nakon čega se smanjila na razinu jednaku razini koja je prevladavala u 2005. Međutim, tijekom istog razdoblja, industrija Unije bila je prisiljena zadržati svoje prodajne cijene na nižoj razini kako bi mogla konkurirati jeftinom dampinškom uvozu. Dakle, prodajne cijene industrije Unije bile su znatno niže od njezinih troškova tijekom RIP-a.
6.3.5. Zalihe
(120)
Zalihe su činile oko 15 % obujma proizvodnje u RIP-u. Industrija Unije smanjila je razine svojih zaliha za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, posebno između 2007. i RIP-a. Međutim, to smanjenje zaliha treba gledati u kontekstu niže razine aktivnosti nakon smanjenja broja radnika u industriji Unije.
Tablica 6.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Zalihe (u tonama)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indeks
100
112
116
112
91
Izvor: odgovori na upitnik.
6.3.6. Zaposlenost, plaće i produktivnost
Tablica 7.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Zaposlenost - ekvivalent punog radnog vremena (EPRV)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indeks
100
99
96
87
77
Trošak rada (EUR/EPRV)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indeks
100
102
102
118
106
Produktivnost (jedinica/EPRV)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indeks
100
101
102
99
84
Izvor: odgovori na upitnik.
(121)
Zbog aktivnosti smanjenja broja radnika u industriji Unije, broj zaposlenika znatno je pao za 23 % tijekom razmatranog razdoblja. Smanjenje produktivnosti treba promatrati u kontekstu opće naravi aktivnosti smanjenja broja radnika, pri čemu smanjenje broja zaposlenika slijedi pad proizvodnje tek nakon određenog vremena. Vezano za troškove rada, oni su se povećali za 6 % tijekom razmatranog razdoblja.
6.3.7. Ulaganja, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
Tablica 8.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Profitabilnost
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indeks
100
-22
-37
- 378
- 438
Novčani tok (u tisućama eura)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indeks
100
-9
5
- 120
- 141
Ulaganja (u tisućama eura)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indeks
100
49
123
19
11
Povrat ulaganja
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indeks
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Izvor: odgovori na upitnik.
(122)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda prije oporezivanja u postocima prometa kod tih prodaja. Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost industrije Unije dramatično se smanjila, s dobiti od 3 % u 2005. na gubitak od 13,3 % u RIP-u. Unatoč činjenici da je potrošnja Unije pokazivala rastuće kretanje između 2005. i 2007., industrija Unije nije mogla ostvariti korist od tog povoljnog razvoja zbog dampinškog uvoza iz NRK-a po niskim cijenama.
(123)
Prikazano kretanje novčanog toka, koji predstavlja sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti, odražava, u velikoj mjeri, razvoj profitabilnosti. Dakle, novčani tok pokazuje znatan pad tijekom razmatranog razdoblja. Isto se može komentirati i za povrat ulaganja koji je pokazao sličan negativni razvoj u skladu s negativnim rezultatima koje je ostvarila industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(124)
Nastavno na gore navedeno, sposobnost ulaganja industrije Unije postala je ograničenom, s obzirom da se novčani tok znatno pogoršao tijekom razmatranog razdoblja. Dakle, ulaganja su pala za 89 % tijekom razmatranog razdoblja.
6.3.8. Rast
(125)
Dok je potrošnja Unije narasla za 20 % između 2005. i 2007., industrija Unije uspjela je povećati svoj obujam prodaje na tržištu Unije samo za 4 %, čime ga je spriječila da ostvari pogodnost od širenja potrošnje Unije. Ako pogledamo razvoj tijekom razmatranog razdoblja, pad obujma prodaje industrije Unije od 29 % bio je puno izraženiji od smanjenja potrošnje Unije od 7 %. Dakle, tržišni udio industrije Unije se također znatno smanjio za 12 postotnih bodova tijekom istog razdoblja.
6.3.9. Visina stvarne dampinške marže
(126)
Dampinške marže za NRK, navedene gore u odjeljku o dampingu, iznad su de minimisa. S obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, učinak stvarnih marža dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
6.4. Zaključak o šteti
(127)
Ispitni postupak pokazao je da se većina indikatora štete, kao što su proizvodnja (- 36 %), iskorištenost kapaciteta (- 28 %), obujam prodaje nepovezanim kupcima na tržištu Unije (- 29 %), tržišni udio (- 12 postotnih bodova) i produktivnost (- 16 %), pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. Usto, indikatori štete vezani za financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok (- 241 %) i profitabilnost (- 16,3 postotna boda), bili su ozbiljno pogođeni. To znači da je sposobnost industrije Unije da prikupi kapital također bila narušena, posebno tijekom RIP-a.
(128)
Utvrđeno je da su glavni gubici nastali u razdoblju između 2008. i RIP-a, kada je, unatoč znatnom smanjenju potrošnje Unije, dampinški uvoz iz NRK-a i dalje bio prisutan u velikom obujmu na tržištu Unije te je snizio cijene industrije Unije za više od 24 % tijekom RIP-a.
(129)
Ispitni postupak također je pokazao da je trošak proizvodnje industrije Unije dostigao svoju najvišu razinu u 2008., posebno zbog oštrog povećanja cijena glavne sirovine. Tijekom RIP-a industrija Unije uspjela je održati i kontrolirati svoj trošak proizvodnje ulaganjem napora u racionalizaciju i zahvaljujući smanjenju cijena PET-a koje se uglavnom dogodilo u drugoj polovici RIP-a. Međutim, s obzirom na značajno sniženje cijena od strane kineskih proizvođača izvoznika tijekom RIP-a, industrija Unije nije bila u položaju povećati svoje prodajne cijene na razinu koja bi pokrila njezine troškove. To je dovelo do znatnog pogoršanja njezine financijske situacije tijekom RIP-a.
(130)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
7. UZROČNOST
7.1. Uvod
(131)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitano je li dampinški uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a prouzročio štetu Uniji u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli prouzročiti štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su prouzročiti ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
7.2. Učinak dampinškog uvoza
(132)
Ispitni postupak pokazao je da je dampinški uvoz iz NRK-a dramatično porastao tijekom razmatranog razdoblja i da se njegov udio na tržištu Unije povećao za više od sedam puta između 2005. i RIP-a. Također je utvrđeno da je u razdoblju između 2008. i RIP-a, kada je potrošnja Unije pala za oko 15 %, obujam dampinškog uvoza iz NRK-a ostao velik te da se povećao čak i njegov tržišni udio za 15 %.
(133)
Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije suočila se sa značajnim padom od 29 % svojeg obujma prodaje i zbog toga je izgubila skoro 12 postotnih bodova tržišnog udjela koji se smanjio s 51,1 % na 39,2 %. U razdoblju između 2008. i RIP-a, tržišni udio industrije Unije pao je za dva postotna poda dok se tržišni udio kineskog dampinškog izvoza povećao unatoč opadanju potražnje na tržištu Unije.
(134)
Vezano za cijene dampinškog uvoza, one su se smanjile za 39 % tijekom razmatranog razdoblja i znatno su snizile cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije. Dakle, industrija Unije bila je spriječena povećati svoje cijene kako bi pokrila povećanje cijena sirovine. Stoga se profitabilnost prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjila, kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 122., s dobiti od 3 % u 2005. na gubitak od 13,3 % u RIP-u.
(135)
Ispitni postupak je pokazao i da su obujmovi jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a imali uglavnom negativni učinak na tržište, jer su spustili cijene.
(136)
Smatra se, stoga, da stalni pritisak jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a na tržište Unije nije dopustio industriji Uniji da prilagodi svoje prodajne cijene povećanim troškovima sirovine, posebno u 2008. kada su cijene PET-a dostigle najvišu razinu. To je objasnilo gubitak tržišnog udjela i profitabilnosti industrije Unije.
(137)
S obzirom na navedeno, privremeno se zaključilo da je val jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a imao značajan negativan utjecaj na gospodarsko stanje industrije Unije.
7.3. Učinak drugih čimbenika
7.3.1. Razvoj potražnje na tržištu Unije
(138)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 100., potrošnja Unije HTY-a je prvo porasla između 2005. i 2007., nakon čega je pala u 2008. i RIP-u. Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije izgubila je znatan dio tržišnog udjela. Iako se ne može isključiti da je taj negativni razvoj potrošnje Unije između 2008. i RIP-a možda mogao imati negativni utjecaj na situaciju u industriji Unije, vrijedi napomenuti da su u istom razdoblju kineski izvoznici uspjeli povećati svoj tržišni udio. U skladu s tim, smatra se da se pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije ne može objasniti smanjenom potražnjom, već da je uglavnom prouzročeno valom dampinškog uvoza iz NRK-a i snižavanjem cijena od strane kineskih izvoznika.
7.3.2. Cijene sirovine
(139)
Cijene sirovine, uglavnom PET-a u komadićima, znatno su se povećale između 2005. i 2008., nakon čega su se smanjile tijekom druge polovice RIP-a te su do kraja RIP-a dostigle razinu jednaku onoj u 2005.
(140)
Ispitni postupak potvrdio je da je trošak proizvodnje industrije Unije za proizvodnju HTY-a pratio kretanje cijena sirovina te da se ukupno povećao za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, na tržištu koje reguliraju djelotvorni trgovinski uvjeti, točnije na kojem nema štetnog dampinga, moglo bi se očekivati da se cijene redovno prilagođavaju kako bi odrazile razvoj raznih elemenata troška proizvodnje. To se u ovom slučaju nije dogodilo. Upravo suprotno, industrija Unije bila je primorana držati svoje prodajne cijene niskima kako bi mogla konkurirati jeftinom dampinškom uvozu iz NRK-a, što je dovelo do znatnog pada njezine profitabilnosti. U skladu s tim, privremeno se zaključuje da su kineski izvoznici snižavanjem cijena spustili cijene na tržištu Unije i spriječili Uniju da poveća svoje prodajne cijene kako bi pokrila troškove.
7.3.3. Ograničena proizvodnja industrije Unije
(141)
Ispitni postupak je pokazao da je samo jedan proizvođač iz Unije koji je surađivao u ispitnom postupku bio vertikalno integriran i da se ograničena proizvodnja koristila za daljnju obradu u proizvode dodane vrijednosti u silaznoj industriji. Ispitni postupak nije ukazao na probleme povezane s tim proizvodima silazne industrije. Naime, ograničeno korištenje ostalo je stabilno tijekom razmatranog razdoblja i činilo je oko 7 % obujma proizvodnje.
(142)
Na temelju navedenog smatralo se da ograničena proizvodnja industrije Unije nije doprinijela pogoršanju njezine financijske situacije, posebno tijekom RIP-a.
7.3.4. Realizacija izvoza industrije Unije
(143)
Iako je analiza štete i uzročnosti bila usredotočena na situaciju industrije Unije na tržištu Unije, realizacija izvoza industrije Unije ispitana je kao drugi mogući čimbenik koji bi mogao objasniti utvrđenu štetu. Analiza je pokazala da je izvozna prodaja nepovezanim stranama koju je ostvarila industrija Unije ostala skromna (oko 3 %) tijekom razmatranog razdoblja. Smanjenje obujma izvozne prodaje s oko 18 000 tona u 2005. na oko 7 000 tona tijekom RIP-a, može se objasniti padom proizvodnje tijekom istog razdoblja. Međutim, izvozna cijena bila je viša od cijene koju je industrija Unije naplaćivala svojim kupcima na tržištu Unije. Stoga, smatralo se da smanjenje obujma izvoza ne može objasniti razinu štete koju je pretrpjela industrija Unije, a posebno znatan pad profitabilnosti tijekom RIP-a.
7.3.5. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(144)
Kretanja obujma uvoza i cijena iz ostalih trećih zemalja između 2005. i RIP-a bila su sljedeća:
Tablica 9.
Ostale treće zemlje
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Uvoz (tone)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indeks
100
101
97
72
55
Tržišni udio
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indeks
100
96
81
66
59
Cijena (EUR/tona)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indeks
100
102
98
99
98
Izvor: Eurostat.
(145)
Glavne druge treće zemlje koje izvoze HTY u Uniju su Švicarska, Bjelarus, Japan i Tajland. Kako je prikazano u gornjoj tablici, kombinirani obujam uvoza iz tih zemalja bio je relativno nizak u odnosu na potrošnju Unije i smanjio se za 45 % tijekom razmatranog razdoblja. Prosječne uvozne cijene ostale su stabilne i relativno niske tijekom RIP-a.
(146)
Na temelju navedenog, privremeno se zaključilo da uvoz iz tih trećih zemalja nije doprinio materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
7.3.6. Uvoz iz Koreje i Tajvana
(147)
U odnosu na uvoz iz Tajvana i Koreje, kako je gore spomenuto, privremeno se ocijenilo da ni tajvanski ni korejski uvoz nisu ostvareni po dampinškim cijenama tijekom RIP-a. Ti uvozi prikazani su u donjim tablicama 10. i 11.
Tablica 10.
Ukupni uvozi iz Koreje
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam (u tonama)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indeks
100
118
157
142
140
Tržišni udio
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indeks
100
112
131
130
151
Cijene (EUR/tona)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indeks
100
93
91
91
85
Izvor: Eurostat.
(148)
Kao što je razvidno iz tablice, obujam uvoza iz Koreje uvelike je pratio kretanje potrošnje tijekom razmatranog razdoblja. Obujam izvoza povećao se sa 17 542 tone u 2005. na 24 580 tona tijekom RIP-a. To je dovelo do povećanja njegovog tržišnog udjela s 7,9 % 2005. na 11,9 % tijekom RIP-a. Međutim, vrijedi napomenuti da je obujam uvoza znatno pao između 2007. i kraja RIP-a.
(149)
Također vrijedi napomenuti da, iako je pala za 15 % tijekom razmatranog razdoblja, prosječna cijena uvoza iz Koreje ostala je viša od prosječne cijene uvoza iz NRK-a tijekom istog razdoblja.
Tablica 11.
Ukupni uvozi iz Tajvana
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam (u tonama)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indeks
100
106
140
150
111
Tržišni udio
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indeks
100
100
117
138
119
Cijene (EUR/tona)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indeks
100
88
82
85
86
Izvor: Eurostat.
(150)
Što se tiče uvoza iz Tajvana, on se povećao se sa 7 343 tone u 2005. na 8 163 tone tijekom RIP-a, to jest, za 11 %. Istodobno, njegov tržišni udio povećao se s 3,3 % iz 2005. na 4 % tijekom RIP-a. Isto kao korejski uvoz, obujam tajvanskog uvoza znatno je pao između 2007. i kraja RIP-a.
(151)
Prosječne cijene uvoza iz Tajvana pale su za 14 % tijekom razmatranog razdoblja, ali su ostale znatno više od cijene uvoza iz NRK-a tijekom istog razdoblja.
(152)
Na temelju navedenog, privremeno se zaključilo da se ne može isključiti da uvoz iz Koreje i Tajvana nije doprinio u određenoj mjeri šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, obujam uvoza i cijene tijekom RIP-a naočigled nisu na takvoj razini da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
7.3.7. Ostali proizvođači u Uniji
(153)
Analiza podataka o tržištu Unije upućuje na to da drugi proizvođači iz Unije nisu ostvarili veći tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja. Ispitni postupak nije uputio na posebne probleme vezane za konkurenciju među proizvođačima iz Unije niti na učinke koji narušavaju trgovinu i koji bi mogli objasniti materijalnu štetu utvrđenu u pogledu industrije Unije.
(154)
Na temelju navedenog, privremeno se zaključilo da proizvođači koji nisu uključeni u definiciju industrije Unije nisu doprinijeli materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
7.4. Zaključak o uzročnosti
(155)
Gornja analiza je pokazala da se bitno povećao obujam i tržišni udio jeftinog dampinškog uvoza podrijetlom iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja. Usto, utvrđeno je da je taj uvoz ostvaren po dampinškim cijenama koje su bile niže od cijena koje naplaćuje industrija Unije na tržištu Unije za slične vrste proizvoda.
(156)
To povećanje obujma i tržišnog udjela jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a podudaralo se s općim povećanjem potražnje u Uniji tijekom razdoblja između 2005. i 2007., ali i s negativnim razvojem tržišnog udjela industrije Unije u istom razdoblju. Nadalje. između 2007. i RIP-a kada je potražnja na tržištu Unije pala, kineski izvoznici uspjeli su povećati svoj tržišni udio. Istodobno, uočen je daljnji negativni razvoj tržišnog udjela industrije Unije i glavnih indikatora njezinog gospodarskog stanja. Naime, tijekom razmatranog razdoblja val jeftinog dampinškog izvoza iz NRK-a, koji je neprestano snižavao cijene industrije Unije, doveo je do pada profitabilnosti industrije Unije za više od 16 postotnih bodova, što je za posljedicu imalo teške gubitke tijekom RIP-a.
(157)
Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici naočigled nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(158)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, privremeno se zaključilo da je uvoz iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Zajednice u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
8. INTERES UNIJE
8.1. Uvodna napomena
(159)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitalo se postoje li, usprkos privremenom zaključku o štetnom uvozu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje mjera nije bilo u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika dotičnog proizvoda.
8.2. Industrija Unije
(160)
Industriju Unije čine četiri proizvođača koja se nalaze u različitim državama članicama Unije i koji izravno zapošljavaju više od 1 300 ljudi vezano uz dotični proizvod.
(161)
Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz NRK-a. Podsjeća se da su svi pokazatelji štete pokazali negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Posebno indikatori štete vezani za financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok, povrat ulaganja i profitabilnost bili su ozbiljno pogođeni. U nedostatku mjera daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim.
(162)
Očekuje se da će uvođenje privremenih antidampinških pristojbi povratiti djelotvorne uvjete trgovine na tržište Unije i time omogućiti industriji Unije da uskladi svoje cijene HTY-a kako bi odrazila troškove raznih elemenata i tržišne uvjete. Može se očekivati da bi uvođenje privremenih mjera industriji Unije omogućilo povratiti barem dio tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz daljnji pozitivni učinak na njezino gospodarsko stanje i profitabilnost.
(163)
Zaključeno je, stoga, da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera na uvoz HTY-a podrijetlom iz NRK-a bio u interesu industrije Unije.
8.3. Uvoznici
(164)
Upitnici su poslani desetorici uvoznika u Uniji. Samo su dva uvoznika, koji se nalaze u Njemačkoj i Španjolskoj i koji predstavljaju 15,4 % odnosno 0,2 % ukupnog uvoza iz NRK-a, surađivala u ispitnom postupku. Vezano za prvog uvoznika, ispitni postupak pokazao je da uvozi samo iz NRK-a i da se skoro cijeli njegov promet odnosio na dotični proizvod. U najgorem slučaju antidampinška pristojba od 9 % dovela bi do znatnog smanjenja njegove profitabilnosti, a društvo bi moglo poslovati s gubitkom. Smatra se, međutim, da bi barem dio povećanja troškova mogao prenijeti na svoje kupce s obzirom na jak tržišni položaj koji zauzima među određenim velikim korisnicima. Usto, mogao bi se vratiti drugim izvorima opskrbe, barem dugoročno. Što se tiče drugog uvoznika, dotični proizvod je predstavljao samo ograničeni udio u njegovom ukupnom poslovanju (0-5 %), stoga bi negativni učinak predloženih mjera bio vjerojatno zanemariv.
(165)
Na temelju raspoloživih informacija, zaključeno je da, iako bi uvođenje privremenih antidampinških mjera negativno utjecalo na jednog od gore navedenih uvoznika, taj bi uvoznik trebao biti u položaju prenijeti barem dio povećanja troškova na svoje kupce i/ili promijeniti izvore nabave. Uvođenje privremenih mjera stoga ne bi trebalo imati općenito značajan negativni učinak na uvoznike.
8.4. Korisnici
(166)
Korisnici HTY-a iskazali su velik interes u ovom slučaju. Od 68 kontaktiranih korisnika, 33 je surađivalo u ispitnom postupku. Ti korisnici koji surađuju predstavljaju oko 25 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Predmetna trgovačka društva nalaze se širom Unije i prisutna su u nekoliko industrijskih sektora, kao što su gume i uporaba u automobilskoj industriji, užad i industrijska uporaba.
(167)
Radi jasnoće i s obzirom da bi uvođenje privremenih mjera drukčije utjecalo na korisnike, ovisno o sektoru u kojem posluju, utjecaj mjere je analiziran tako da su svrstani u skupine po industrijskim sektorima kako je dolje opisano.
(168)
Što se tiče korisnika iz sektora guma, od proizvođača guma primljena su četiri odgovora na upitnik. Prema podacima koje su dostavili proizvođači guma, udio HTY-a u odnosu na trošak proizvodnje jedne gume, bio je relativno ograničen, u prosjeku ispod 1 %, a prosječna dobit povezana s proizvodnjom guma iznosila je oko 2 %. Ni za jednog korisnika koji surađuje nije utvrđeno da uvozi dotični proizvod iz NRK-a. Stoga, ako se uvedu privremene dampinške pristojbe, smatra se da mjere na uvoz iz NRK-a ne bi trebale utjecati na te korisnike Usto, i ako bi neki korisnik iz ovog sektora uvozio iz NRK-a, postoji izvjestan broj alternativnih izvora nabave.
(169)
Vezano za automobilski sektor (uglavnom proizvodnja sigurnosnih pojaseva i zračnih jastuka), primljeno je šest odgovora na upitnik od tih korisnika. Tih šest trgovačkih društava predstavljalo je oko 5 % ukupnog uvoza HTY-a iz NRK-a tijekom RIP-a. Utvrđeno je da su proizvodi za koje se koristi HTY u prosjeku uglavnom ukupno predstavljali manje od 4 % ukupnog prometa tih društava i da je prosječna dobit koju su ostvarila bila oko 3 %. Nadalje, utvrđeno ja da je tih šest društava kupovalo HTY uglavnom od proizvođača iz Unije, dok je samo 11 % njihove kupnje bilo uvezeno iz NRK-a. Malo je vjerojatno da bi uvođenje privremenih mjera na uvoz iz NRK-a, stoga, ozbiljno utjecalo na automobilski sektor općenito, budući da se utvrdilo da su navedena društva profitabilna i da NRK nije njihov glavni izvor nabave.
(170)
Vezano za proizvođače užadi, primljena su tri odgovora na upitnik koja su činila manje od 1 % ukupnog uvoza iz NRK-a tijekom RIP-a. Udio u poslovanju u kojem se koristi HTY činio je oko 18 % njihovog ukupnog poslovanja, a prosječna profitna marža ostvarena u tom segmentu bila je oko 8 % tijekom RIP-a. Na temelju navedenog procijenjeno je da bi uvođenje privremenih antidampinških pristojbi na uvoz iz NRK-a vjerojatno samo malo smanjilo njihovu profitnu maržu. Ispitni postupak pokazao i da je većina uvoza (66 %) bila iz NRK-a tijekom RIP-a, dok je 20 % bilo podrijetlom iz Koreje. Stoga, ako se uvedu mjere, ovaj sektor najvjerojatnije neće biti ozbiljno pogođen, budući da je utjecaj na profitnu maržu ograničen i da postoje drugi izvori nabave.
(171)
Neki su proizvođači užadi tvrdili da bi, budući da se HTY najviše koristi u drugim sektorima, kao što su industrijski sektor i automobilska industrija, uvođenje antidampinških mjera dovelo do nedostatka vrsta HTY-a koje koriste proizvođači užadi, jer bi se proizvođači iz Unije navodno prvo usmjerili na velika tržišta, a opskrbljivali ostale sektore samo ako bi imali neiskorištene kapacitete. Međutim, trebalo bi napomenuti da su dostupni drugi izvori opskrbe, uključujući industriju Unije, Koreju i Tajvan, kao i druge treće zemlje koje ne podliježu mjerama. Ova je tvrdnja, stoga, odbačena.
(172)
Vezano za korisnike u sektoru industrijskih namjena, kao što su krovni pokrovi, trake, remenje i industrijski tekstil, ukupno je primljeno 19 odgovora na upitnik. Ti korisnici predstavljali su oko 19 % ukupnog uvoza iz NRK-a tijekom RIP-a. Na temelju raspoloživih informacija o ovom sektoru, udio u ukupnom poslovanju u kojem se koristi HTY je 64 %, a prosječna ostvarena dobit u tom segmentu bila je 13 %. Utjecaj antidampinških pristojbi vjerojatno bi tek malo smanjio prosječnu profitnu maržu koju ostvaruje ovaj sektor. Ispitni postupak je pokazao i da su ti korisnici uglavnom kupovali od proizvođača Unije i iz NRK-a. Stoga, uvođenje mjera na uvoz iz NRK-a ne bi trebao imati značajan negativni učinak na ovaj sektor, s obzirom na ograničeni utjecaj na profitnu maržu i na postojanje drugih izvora nabave.
(173)
Neki su korisnici tvrdili da ako se uvedu, antidampinške mjere će na njih negativno utjecati na dva načina. Tvrdili su da, ne samo da ne bi bilo raspoloživih alternativnih izvora, već i da bi dotične zemlje umjesto dotičnog proizvoda počele izvoziti proizvode sa silaznog tržišta.
(174)
Što se tiče tvrdnje da neće biti raspoloživih alternativnih izvora, prvo treba napomenuti da se privremene mjere neće uvesti protiv uvoza iz Koreje i Tajvana. Usto, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 171., dostupni su drugi izvori nabave iz drugih trećih zemalja koje ne podliježu mjerama. Drugo, vezano za nabavu od industrije Unije, ispitni postupak ukazao je na određene nedostatke u opskrbi određenih korisnika od strane nekih proizvođača iz Unije. Ipak, analiza nije dokazala da će se ove nepravilnosti redovito događati. Na temelju gore navedenog, a posebno zbog postojanja drugih raspoloživih izvora nabave, ova tvrdnja je odbačena.
(175)
Što se tiče tvrdnje da će proizvođači HTY-a iz dotičnih zemalja usmjeriti svoj izvoz na silazno tržište, treba napomenuti da se privremene mjere neće uvesti protiv uvoza iz Koreje i Tajvana. Stoga, i da kineski izvoznici usmjere dio svojeg izvoza na silazno tržište, smatra se da bi korisnici HTY-a trebali ostati konkurenti jer bi još uvijek imali mogućnost nabavljanja HTY-a od drugih dobavljača koji ne podliježu mjerama. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(176)
Uzimajući u obzir navedeno, i ako je vjerojatno da bi mjere na uvoz iz NRK-a negativno utjecale na neke korisnike, utjecaj na korisnike iz drugih sektora naočigled je općenito ograničen. Privremeno je zaključeno, stoga, da, na temelju raspoloživih informacija, učinak antidampinških mjera za uvoz HTY-a podrijetlom iz NRK-a najvjerojatnije neće imati značajan negativni utjecaj na korisnike dotičnog proizvoda.
8.5. Zaključak o interesu Unije
(177)
S obzirom na navedeno, privremeno se zaključilo da, na temelju raspoloživih informacija o interesu Unije, uglavnom ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz HTY-a podrijetlom iz NRK-a.
9. NEUVOĐENJE MJERA
(178)
S obzirom na nalaze da je ponderirani prosjek dampinških marži za izvoz podrijetlom iz Koreje i Tajvana na području cijele zemlje de minimis, ne uvode se privremene antidampinške pristojbe na uvoz podrijetlom iz tih zemalja.
10. PRIJEDLOG PRIVREMENIH ANTIDAMPINŠKIH MJERA
10.1. Razina uklanjanja štete
(179)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interes Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(180)
Kako bi se utvrdila razina tih mjera, u obzir se uzimaju utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe potrebni za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(181)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebne za uklanjanje učinaka štetnog dampinga smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije pokriti troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u odsustvu dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Smatra se da bi se dobit koja bi se mogla ostvariti u odsustvu dampinškog uvoza trebala temeljiti na 2005. godini koja je jedina godina u kojoj je industrija Unije ostvarila dobit i u kojoj je kineski uvoz bio manje prisutan na tržištu Unije. Smatra se, stoga, da se profitna marža od 3 % prometa treba smatrati primjerenim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati da će dobiti u izostanku štetnog dampinga.
(182)
Na temelju navedenog, izračunana je neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena dobivena je zbrojem gore navedene profitne marže od 3 % i troška proizvodnje.
(183)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe, prema vrsti proizvoda, ponderiranog prosjeka uvozne cijene proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku, s neštetnom cijenom proizvoda koje je industrija Unije prodala na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe zatim su izražene kao postotak prosječne CIF vrijednosti uvoza uspoređenih vrsta.
10.2. Privremene mjere
(184)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(185)
Individualne stope antidampinške pristojbe za trgovačka društva koje su navedene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojba (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(186)
Sve tvrdnje kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (3) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od pojedinačnih stopa carine.
(187)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina preostale carine ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i ne proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili.
(188)
Utvrđene su marže dampinga i štete kako slijedi:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Nije dostupno
Trgovačka društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak
8,9 %
57,3 %
Sva ostala trgovačka društva
9,3 %
57,6 %
11. OBJAVA
(189)
Gornji privremeni nalazi objavljuju se svim zainteresiranim stranama koje će biti pozvane iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti saslušanje. Njihovi će se komentari analizirati i uzeti u obzir, kada je opravdano, prije donošenja bilo kakvih konačnih odluka. Nadalje, trebalo bi naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojbi za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovno razmatrati za potrebe konačnih nalaza.
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera (osim konca za šivanje), nepripremljene u pakiranja za pojedinačnu prodaju, uključujući monofilament od manje od 67 deciteksa podrijetlom iz NRK-a, koja je trenutačno obuhvaćena oznakom KN 5402 20 00.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko-granica Unije, prije plaćanja pristojbe, za proizvod opisan u stavku 1. i koji proizvode trgovačka društva u nastavku iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Pristojba ( %)
Dodatna oznaka TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Trgovačka društva navedena u Prilogu
8,9
A977
Sva ostala trgovačka društva
9,3
A999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi instrumenta osiguranja u iznosu jednakom iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane strane mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je usvojena Uredba, izjaviti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od 1 mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. U skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane strane mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od 1 mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od 6 mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 1. lipnja 2010.