RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 349/2012
af 16. april 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af vinsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger
(1)
Ved Rådets forordning (EF) nr. 130/2006 (2) (»den oprindelige forordning«) indførtes en endelig antidumpingtold på mellem 0 % og 34,9 % på importen af vinsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Det skal erindres, at den endelige antidumpingtold på vinsyre fremstillet af den eksporterende producent fra Kina, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (»Hangzhou Bioking«), var på 0 %, mens tolden varierede mellem 4,7 % og 34,9 % for de øvrige eksporterende producenter fra Kina.
(2)
Efter en fornyet undersøgelse, der blev indledt på baggrund af grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet den 22. februar 2008 anvendelsesområdet for ovennævnte foranstaltninger ved forordning (EF) nr. 150/2008 (3).
(3)
Den 16. april 2012 ændrede Rådet ved forordning (EU) nr. 332/2012 (4) foranstaltningerne vedrørende Hangzhou Bioking efter en fornyet undersøgelse af de gældende foranstaltninger vedrørende Hangzhou Bioking på baggrund af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1515/2001 som følge af WTO-Appelinstansens rapport med titlen »Mexico - Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice« (5), i henhold til hvilken det blev konstateret i stk. 305 og 306, at en eksporterende producent, som ikke blev anset for at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse, skal udelukkes fra anvendelsesområdet i forbindelse med den endelige foranstaltning, der blev indført som følge af en sådan undersøgelse, og ikke kan gøres til genstand for en administrativ undersøgelse eller en fornyet undersøgelse, der skyldes ændrede omstændigheder.
(4)
Den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning, vil herefter blive omtalt som »den oprindelige undersøgelse«.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(5)
Den 27. oktober 2009 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (6) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev fremsat af følgende producenter (»ansøgerne«): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. og Comercial Quimica Sarasa SL., som tilsammen tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 50 %, af den samlede produktion af vinsyre i Unionen.
(6)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af de foranstaltninger, der var indført på importen af vinsyre med oprindelse i Kina, sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(7)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 26. januar 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (7) om indledningen af en udløbsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»indledningsmeddelelsen«).
4. Parallelle sager
(8)
Kommissionen offentliggjorde også en meddelelse den 29. juli 2011 om indledningen af en antidumpingprocedure (8) i henhold til artikel 5 i forbindelse med importen af vinsyre med oprindelse i Kina, der var begrænset til en af de kinesiske eksporterende producenter, Hangzhou Bioking.
(9)
Kommissionen offentliggjorde samme dag en meddelelse om indledningen af en delvis interimsundersøgelse (9), jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3, vedrørende antidumpingforanstaltninger på importen af vinsyre med oprindelse i Kina, begrænset til undersøgelsen af dumpingaspektet for så vidt angår to kinesiske eksporterende producenter, nemlig Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, og Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Undersøgelse
5.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(10)
Undersøgelsen af, om der fortsat finder dumping sted, omfattede perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2010 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af den fornyede undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
5.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(11)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, deres organisationer samt repræsentanterne for det pågældende eksporterende land om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(12)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(13)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter fra Kina, ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og EU-producenter, som var omfattet af denne undersøgelse, blev det i indledningsmeddelelsen planlagt, at der skulle anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i denne.
(14)
I betragtning af de modtagne besvarelser blev det besluttet at anvende stikprøveudtagning i forbindelse med EU-producenterne. Der var ingen ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Med hensyn til de eksporterende producenter fra Kina var der kun to eksporterende producenter, som erklærede sig rede til at samarbejde i undersøgelsen. Følgelig blev det besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning blandt producenterne.
(15)
Seks EU-producenter afgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og indvilligede i at indgå i stikprøven. På baggrund af de oplysninger, som EU-producenterne indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve på fire EU-producenter, som blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen med hensyn til salgsmængde af samme vare i Unionen. Deres samlede salgsmængde udgjorde 61 % af salgsmængden på EU-markedet.
(16)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fire EU-producenter i stikprøven, to brugere i Unionen og to eksporterende producenter i Kina. Desuden indsendte to samarbejdsvillige EU-producenter de nødvendige generelle oplysninger til skadesanalysen.
(17)
Eksporten fra Hangzhou Bioking, hvis individuelle dumpingmargin i den oprindelige undersøgelse var nul, er blevet udelukket fra både dumping- og skadesanalysen, inklusive sandsynligheden for fortsat dumping og risikoen for fornyet skade som følge af importen til dumpingpriser. Analysen i denne fornyede undersøgelse blev derfor baseret på eksporten af den pågældende vare fra Kina til Unionen i NUP med undtagelse af eksporten fra producenten Hangzhou Bioking og omtales også som »eksport, der er underlagt foranstaltninger« i denne forordning.
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
Comercial Quimica Sarasa SL
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.
-
Distillerie Mazzari SpA
-
Distillerie Bonollo SpA
b)
Eksporterende producenter i Kina:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd
-
Ninghai Organical Chemical Factory
c)
Brugere:
-
Danisco A/S
-
Kerry (NL) B.V.
d)
Producent i referencelandet:
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(19)
Den vare, der er genstand for denne fornyede undersøgelse, er den samme som i forordning (EF) nr. 150/2008, der ændrede anvendelsesområdet for de foranstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning, som ovenfor forklaret. Den pågældende vare er vinsyre, bortset fra D-(-)-vinsyre med en negativ optisk rotation på mindst 12,0 grader, målt i en vandig opløsning i henhold til metoden i Den Europæiske Farmakopé, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2918 12 00 (Taric-kode 2918120090) og med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«).
(20)
Det blev bekræftet i den fornyede undersøgelse, at den pågældende vare, der importeres til EU-markedet, og varer fremstillet og solgt af de eksporterende producenter på hjemmemarkederne, såvel som varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse (»samme vare«). Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(21)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at udløbet af de gældende foranstaltninger ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
(22)
Som nævnt i betragtning 13 blev det planlagt i indledningsmeddelelsen, at der skulle anvendes stikprøveudtagning i betragtning af de potentielt mange eksporterende producenter i forbindelse med denne fornyede undersøgelse. Ud af de 20 kendte eksporterende producenter var der kun to virksomheder, som begge var indrømmet markedsøkonomisk behandling, som gav sig til kende og indvilligede i at samarbejde. Disse to virksomheder dækker størstedelen af importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i NUP med undtagelse af eksporten fra virksomheden Hangzhou Bioking, hvis individuelle dumpingmargin i den oprindelige undersøgelse var nul.
2. Dumping af import i NUP
2.1. Referenceland
(23)
Da Kina er et land med overgangsøkonomi, skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et passende tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(24)
Som i den oprindelige undersøgelse blev Argentina foreslået som egnet referenceland i indledningsmeddelelsen med henblik på at fastsætte den normale værdi. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg.
(25)
En industriel bruger af vinsyre gjorde opmærksom på nogle begrænsninger i forbindelse med valget af Argentina som referenceland og indvendte, at det ikke burde være den eneste reference i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi. Den pågældende part nævnte især de påståede forskelle i produktionsprocesserne mellem Kina og Argentina, den begrænsede årlige produktionsmængde sammenlignet med produktionen på verdensplan og valutakursudsvingene. Ingen af disse argumenter blev imidlertid underbygget af dokumentation.
(26)
Under alle omstændigheder blev de forskellige produktionsprocesser i Argentina og Kina og den deraf følgende indvirkning på omkostningerne og værdiansættelsen i forbindelse med den pågældende vare nøje overvejet i den oprindelige undersøgelse, og det blev konstateret, at det ikke ændrede på varernes sammenlignelighed, og at de blev anset for at svare til hinanden. Da den industrielle brugers argument ikke indeholdt noget nyt element, og påstandene ikke blev underbygget, afvises disse. Resultaterne af den nuværende udløbsundersøgelse bekræfter resultaterne i den oprindelige undersøgelse, dvs. at forskellene i produktionsprocesserne ikke havde indflydelse på varernes sammenlignelighed.
(27)
Argentinas årlige begrænsede produktion sammenlignet med verdensmarkedet for vinsyre er ikke et relevant argument, når man vurderer, om et bestemt marked er egnet til fastsættelsen af normal værdi i et referenceland. Undersøgelsen bekræftede faktisk, at Argentina er et åbent og konkurrencedygtigt marked med mindst to erhvervsdrivende. Argumentet blev derfor afvist.
(28)
Påstanden om betydelige valutakursudsving mellem regionerne blev ikke dokumenteret. Dertil kommer, at kontrollen på stedet ikke medførte noget, der tyder på en forvridning af valutakurserne mellem regionerne. Argumentet blev derfor også afvist.
(29)
Som i den oprindelige undersøgelse blev det således konkluderet, at Argentina var et egnet referenceland, på baggrund af hvilket der kunne fastsættes en normal værdi.
(30)
To kendte argentinske virksomheder blev kontaktet, men kun den ene indvilligede i at samarbejde, besvare spørgeskemaet og acceptere et kontrolbesøg. Virksomhedens taloplysninger blev anvendt til fastsættelsen af den normale værdi.
2.2. Normal værdi
(31)
For de to virksomheder, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, er den normale værdi blevet fastsat ud fra deres respektive oplysninger. Kommissionen undersøgte i henhold til grundforordningens artikel 2, om hjemmemarkedssalget af vinsyre til uafhængige kunder var repræsentativt i NUP, dvs. om salgsmængden af den vare, der er beregnet til hjemmemarkedsforbrug, udgør 5 % eller mere af deres eksport af den pågældende vare til Unionen.
(32)
For en virksomhed, der var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, måtte den normale værdi beregnes, da dens hjemmemarkedssalg ikke var tilstrækkeligt til at blive anset for repræsentativt, jf. betragtning 31. Derfor blev den normale værdi beregnet ved at anvende virksomhedens fremstillingsomkostninger plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjenesten på hjemmemarkedssalget i normal handel.
(33)
For den anden virksomhed, der var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi fastsat ud fra de priser, der blev betalt af uafhængige kunder i eksportlandet, da hjemmemarkedssalget var repræsentativt og havde fundet sted i normal handel.
(34)
For de virksomheder, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, blev den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdende producent i referencelandet.
(35)
Derfor blev hjemmemarkedssalget til uafhængige kunder i referencelandet også vurderet i overensstemmelse med kriteriet i grundforordningens artikel 2. Kommissionen kunne efterprøve, at dette salg skete i tilstrækkelige mængder og i normal handel og kunne således blive anvendt til at fastslå normal værdi for de virksomheder, som ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling.
2.3. Eksportpris
(36)
For de samarbejdsvillige eksporterende producenters vedkommende blev al eksport til Unionen solgt direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(37)
Med hensyn til eksportprisen for alle andre producenter i Kina blev oplysningerne taget fra importstatistikkerne i databasen i artikel 14, stk. 6.
2.4. Sammenligning
(38)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(39)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, i form af justeringer taget behørigt hensyn til visse forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, afgifter og kreditomkostninger, som påvirkede priserne og deres sammenlignelighed.
(40)
For at kunne foretage en rimelig sammenligning af den normale værdi ab fabrik fra referencelandet og eksportprisen nævnt i betragtning 37 blev cif-eksportpriserne justeret til et niveau ab fabrik ved at anvende oplysninger, der er indsamlet under kontrolbesøgene.
2.5. Dumpingmargen
(41)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit for eksportprisen.
(42)
For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, viste denne sammenligning, at disse virksomheder fortsatte med dumping, om end på et lidt lavere niveau.
(43)
Den beregnede resttold viste et betydeligt dumpingniveau, som endog lå over niveauet i den oprindelige undersøgelse.
3. Sandsynligheden for fortsat dumping
(44)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt.
(45)
I den forbindelse blev følgende elementer undersøgt: mængden af og priserne på den dumpede import fra Kina, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft.
3.1. Mængden af og priserne på den dumpede import fra Kina
(46)
Efter indførelsen af endelige foranstaltninger i januar 2006 fortsatte dumpingimporten fra Kina med at stige og steg fra 3 034 ton i 2007 til 3 649 ton i NUP, dvs. en stigning på ca. 20 %. Samtidig øgedes markedsandelen af dumpingimport fra Kina med 1,0 procentpoint i den betragtede periode fra 12,6 % i 2007 til 13,5 % i NUP.
(47)
I samme periode forblev priserne på dumpingimport fra Kina relativt stabile med en stigning på 12,6 % mellem 2007 og 2008 efterfulgt af en konstant nedgang i 2009 og i NUP og nåede i sidstnævnte periode ned på niveauet fra 2007.
3.2. Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina
(48)
For så vidt angår den samlede produktionskapacitet af vinsyre i Kina tyder forskellige informationskilder, der er offentligt tilgængelige (10), på en produktionskapacitet som generelt er større end efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked.
(49)
Den samlede produktionsmængde i Kina er blevet anslået til ca. 25 000 ton under hensyntagen til de oplysninger, der er indsamlet på stedet i løbet af undersøgelsen, og de efterfølgende markedsundersøgelser (11). Det kinesiske marked er begrænset, sammenlignet med den kapacitet, der er til rådighed i Kina, og har et anslået forbrug på 5 000 ton.
(50)
Desuden er der tydelige tegn på, at kapaciteten i Kina endog er højere end de 25 000 ton. Faktisk steg den samlede kapacitet for de to samarbejdsvillige kinesiske eksportører med mere end 200 %, hvis man sammenligner oplysningerne fra den oprindelige undersøgelsesperiode med den nuværende undersøgelsesperiode. Den tilsvarende uudnyttede kapacitet var på ca. 20 % af den samlede kapacitet i NUP.
(51)
Endvidere fremgår det af oplysningerne, der stammer fra uddrag af de rapporter, der er nævnt i betragtning 48, og af offentligt tilgængelige oplysninger, at der blev etableret mindst to nye producenter af vinsyre i 2007.
(52)
På den baggrund er det klart, at kapaciteten i Kina er skæv i forhold til det hjemlige forbrug, hvilket bekræfter, at de kinesiske producenter har et klart behov for at øge deres position på eksportmarkederne.
3.3. EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(53)
Af de oplysninger, der er indsamlet hos de samarbejdsvillige virksomheder fremgår det, at prisniveauet over for tredjelande er i tråd med det prisniveau, som de vil kunne opnå på EU-markedet. Som nævnt ovenfor er der en betydelig produktionsmæssig overkapacitet på det kinesiske hjemmemarked, hvilket tyder på, at der er et udtalt og naturligt behov for at finde alternative markeder, som kan absorbere denne overskydende produktionskapacitet.
(54)
EU-markedet er langt det største i verden med ca. 40 % af det globale forbrug af vinsyre, og det stiger stadig jf. betragtning 60. Det er også klart ud fra de oplysninger, der blev indsamlet under undersøgelsen, at kinesiske virksomheder har vist en stor interesse i at udbygge deres tilstedeværelse på det største marked i verden og opretholde en betydelig markedsandel på EU-markedet.
4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(55)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at betydelige importmængder fra Kina stadig importeres til dumpingpriser, og at der er en stor sandsynlighed for fortsat dumping. I betragtning af den potentielle uudnyttede kapacitet i Kina, herunder de nye producenter, der dukkede op på det kinesiske marked, og den omstændighed, at EU-markedet er det største marked i verden med attraktive priser, kan det konkluderes, at de kinesiske eksportører sandsynligvis øger deres eksport yderligere til Unionen til dumpingpriser, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov til at udløbe.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(56)
I NUP blev samme vare fremstillet af ni producenter i Unionen. Af disse ni producenter samarbejdede seks producenter fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, de indsendte formularer i forbindelse med stikprøveudtagningen og anmodede om at indgå i stikprøven. Det konstateredes, at disse seks producenter tegnede sig for en stor del af den samlede EU-produktion - i dette tilfælde mere end 73 % - af samme vare. Som nævnt i betragtning 57 omtales de ni producenter, der havde leveret de oplysninger, der var anført i anmodningen om den fornyede undersøgelse, herefter som »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(57)
Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, produktivitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet for EU-produktionen som helhed på grundlag af oplysninger fra de producenter, der gav sig til kende i forbindelse med stikprøveundersøgelsen, og for de øvrige tre EU-producenters vedkommende blev der foretaget et skøn på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (gennemsnitlige enhedspriser, lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.
(58)
Det skal bemærkes, at EU-markedet for vinsyre kendetegnes ved et relativt lavt antal producenter, for det meste små og mellemstore virksomheder i Italien og Spanien. Med undtagelse af en producent i Spanien, som kun fremstiller vinsyre, er alle andre producenter vertikalt integreret, og hovedaktiviteten er fremstilling af alkohol fra vinbærme, der er en proces, hvorved vinsyre fremstilles som et biprodukt.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(59)
EU-forbruget blev beregnet ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, den kinesiske database for eksportoplysninger, Eurostats oplysninger om importmængden til EU-markedet og for de øvrige EU-producenters vedkommende på basis af skøn foretaget på grundlag af oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(60)
EU-forbruget af vinsyre steg med 11 % mellem 2007 og NUP. Nærmere bestemt faldt efterspørgslen fra 2007 til 2009 med 15 %. I NUP nåede EU-forbruget imidlertid op på 29 964 ton, hvilket er en betydelig stigning på 26 procentpoint i forhold til det foregående år. Denne stigning kan forklares med den høje priselasticitet for vinsyre. Når priserne er lave, som det var tilfældet i NUP, kan vinsyre anvendes i andre anvendelser som erstatning for andre kemiske råmaterialer, f.eks. citron- og æblesyre, hvilket medførte en stigning i det samlede EU-forbrug.
Tabel 1
2007
2008
2009
NUP
Samlet EU-forbrug (ton)
26 931
25 333
22 983
29 964
Indeks
100
94
85
111
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, den kinesiske database for eksportoplysninger, Eurostat.
2. Mængde, markedsandel og priser på importen fra Kina
2.1. Mængde og markedsandel
(61)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen med 45 % i den betragtede periode. Den udgjorde 8 495 ton i NUP svarende til en markedsandel på 28,4 %.
(62)
Importmængden af vinsyre til Unionen fra kinesiske eksportører, som er underlagt antidumpingforanstaltninger, steg med 20 % og nåede op nå 3 649 ton i NUP svarende til en markedsandel på 12,2 %, hvilket er en stigning fra 11,3 % i begyndelsen af den betragtede periode. Den resterende import, 4 846 ton, kom fra en kinesisk eksportør, der var underlagt en told på 0 %, og som også øgede sin andel i den samlede kinesiske eksport til Unionen i den betragtede periode (+ 9 procentpoint).
Tabel 2
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra Kina underlagt foranstaltninger (ton)
3 035
3 042
2 945
3 649
Indeks = 100
100
100
97
120
Markedsandel for importen fra Kina underlagt foranstaltninger (ton)
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Indeks = 100
100
106
113
107
2.2. Priser og underbud
(63)
Følgende tabel viser udviklingen af de gennemsnitlige priser, cif EU's grænse, på importen fra Kina, der er underlagt foranstaltninger, og de relevante gennemsnitlige salgspriser hos EU-erhvervsgrenen.
Tabel 3
2007
2008
2009
NUP
Prisen på kinesisk import underlagt foranstaltninger (EUR/ton)
1 834
2 060
1 966
1 819
Indeks = 100
100
112
107
99
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, databasen i. artikel 14, stk. 6.
(64)
Den gennemsnitlige enhedssalgspris på kinesisk eksport, der er underlagt foranstaltninger på cif-niveau, nåede 1 819 EUR/ton svarende til en stigning på 20 % i den betragtede periode.
(65)
Med hensyn til salgsprisen på EU-markedet for vinsyre i NUP blev der foretaget en sammenligning mellem priserne for vinsyre fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen og priserne for importen fra Kina underlagt foranstaltninger. Salgspriserne for EU-erhvervsgrenen var priserne over for uafhængige kunder, i givet fald justeret til ab fabriksniveau, dvs. ekskl. fragtomkostninger i Unionen og efter fradrag af nedslag og rabatter. Disse priser blev sammenlignet med de ovennævnte kinesiske eksporterende producenters salgspriser, netto, uden rabatter og om nødvendigt justeret til cif-priser, frit EU's grænse med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen. Unionens vejede gennemsnitlige salgspris i NUP var på 2 496 EUR/ton.
(66)
Sammenligningen for hver enkelt type viste, at i NUP blev importen fra Kina af den pågældende vare underlagt foranstaltninger solgt i Unionen til priser, som i betydelig grad underbød EU-erhvervsgrenens priser udtrykt som en procentsats af sidstnævnte, nemlig med 32,6 %.
3. Import fra andre tredjelande
(67)
Følgende tabel viser udviklingen af importen fra andre tredjelande i den betragtede periode med hensyn til mængde og markedsandel og gennemsnitsprisen på denne import.
Tabel 4
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra andre lande (ton)
590
135
156
845
Indeks = 100
100
23
26
143
Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Indeks = 100
100
24
31
129
Importpris (EUR/ton)
2 503
2 874
2 300
2 413
Kilde: Eurostat, databasen i artikel 14, stk. 6.
(68)
Importmængden til Unionen fra andre tredjelande af vinsyre steg i den betragtede periode med 43 % og nåede op på 845 ton i NUP. Prisen på denne import er forholdsvis høj og ligger betydeligt over de forskellige priser fra Kina og kun lidt over det gennemsnitlige prisniveau for EU-erhvervsgrenen. Eksporten fra andre tredjelande kan imidlertid anses for marginal, eftersom den kun udgjorde en markedsandel på 2,8 % i NUP til trods for den kraftige procentmæssige stigning i slutningen af den betragtede periode.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(69)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, undersøgt.
4.1. Indledende bemærkninger
(70)
Til trods for anvendelsen af stikprøveudtagning i forbindelse med EU-erhvervsgrenen er skadesindikatorerne i forbindelse med skadesanalysen blevet fastsat på to niveauer som nævnt i betragtning 57.
4.2. Makroøkonomiske elementer
a) Produktion
(71)
EU-produktionen steg med 5 % mellem 2007 og NUP. Nærmere bestemt steg den med 19 procentpoint mellem 2009 og NUP til ca. 30 500 ton efter et kraftigt fald mellem 2007 og 2009 på 14 %. Et øget produktionsniveau har gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at begrænse stigningen i produktionsomkostningerne og har haft en positiv indvirkning på den overordnede rentabilitet hos EU-erhvervsgrenen.
Tabel 5
2007
2008
2009
NUP
Produktion i mængde (ton)
29 000
27 500
25 000
30 588
Indeks = 100
100
95
86
105
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(72)
EU-producenternes produktionskapacitet faldt med 2 % i den betragtede periode.
(73)
Kapacitetsudnyttelsen var på 63 % i 2007 og faldt til 56 % i 2009 for at nå op på 68 % i NUP. Den lavere udnyttelse i 2009 afspejlede de negative virkninger af krisen. Den samlede kapacitetsudnyttelse steg med 8 % i den betragtede periode, hvilket medførte en yderligere udvanding af de faste omkostninger.
Tabel 6
2007
2008
2009
NUP
Produktionskapacitet (ton)
46 000
46 000
45 000
45 000
Indeks = 100
100
100
98
98
Kapacitetsudnyttelse
63 %
60 %
56 %
68 %
Indeks = 100
100
95
88
108
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
c) Salgsmængde
(74)
EU-producenternes salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet steg let i NUP med 1 %. Først faldt den med 11 % mellem 2007 og 2008 efterfulgt af en yderligere nedgang på 9 % i 2009 for næsten at nå op på det samme niveau ved udgangen af den betragtede periode som for begyndelsen af den betragtede periode og udviste således store udsving hovedsageligt som følge af den økonomiske krise i 2008 og 2009.
Tabel 7
2007
2008
2009
NUP
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen (ton)
20 489
18 165
16 709
20 623
Indeks = 100
100
89
82
101
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
d) Markedsandel
(75)
I den betragtede periode gik EU-producenternes markedsandel tilbage med 7,3 procentpoint, og den faldt således fra 76,1 % i 2007 til 68,8 % i NUP. Dette tab af markedsandele viser, at EU-erhvervsgrenens salg ikke kunne udvikle sig i samme hastighed i den betragtede periode til trods for en stigning i forbruget, men forblev nogenlunde stabilt.
Tabel 8
2007
2008
2009
NUP
EU-producenternes markedsandel
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Indeks = 100
100
94
95
90
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse og Eurostat.
e) Vækst
(76)
Mellem 2007 og NUP, hvor EU-forbruget steg med 11 %, forblev EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet stabilt, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 10 %. Det konkluderedes således, at EU-producenterne ikke kunne drage fordel af væksten på markedet.
f) Beskæftigelse
(77)
EU-erhvervsgrenens beskæftigelse gik tilbage med 28 % mellem 2007 og NUP. Mere specifikt faldt antallet af ansatte betydeligt fra 320 i 2007 og 2008 til 280 i 2009 og 230 i NUP. Faldet i 2009 afspejler omstruktureringsbestræbelserne hos en række EU-producenter.
Tabel 9
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse (ansatte)
320
320
280
230
Indeks = 100
100
100
88
72
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
g) Produktivitet
(78)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i ton) pr. ansat steg med 47 % i den betragtede periode. Det viser, at produktionen steg med 5 %, mens beskæftigelsen faldt med 28 %, og er en indikator for EU-erhvervsgrenens øgede effektivitet. Dette ses især tydeligt i NUP, hvor produktionen gik frem, mens beskæftigelsesniveauet fortsat gik tilbage, og produktiviteten var 48 procentpoint højere end i 2009.
Tabel 10
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet (ton pr. ansat)
90
85
89
132
Indeks = 100
100
94
99
147
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
4.3. Oplysninger vedrørende EU-producenterne i stikprøven
h) Faktorer, der påvirker salgspriserne
(79)
De årlige gennemsnitlige salgspriser hos de producenter på EU-markedet, der deltog i stikprøven, over for ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 8 % mellem 2007 og 2009, men faldt med 6 % i den betragtede periode, da den årlige gennemsnitlige salgspris i NUP beløb sig til 2 496 EUR/ton i forhold til 2 667 EUR/ton i 2007. Alt efter kvaliteten af vinhøsten er der stor forskel på tilgængeligheden af calciumtartrat, der fremstilles af vinbærme og udgør 66 % af de samlede omkostninger ved fremstillingen af vinsyre. Således har gode eller dårlige klimatiske forhold en indvirkning på den samlede forsyning af calciumtartrat, hvilket igen har indflydelse på de årlige gennemsnitlige salgspriser. Det bør bemærkes, at 2007 og 2008 ikke var to gode år for vinhøsten, og at de efterfølgende førte til en stigning i råmaterialepriserne og salgspriserne efter produktionsperioden (eftersom det er en sæsonpræget vare, viser virkningerne sig først flere måneder efter høsten). Omvendt var den årlige gennemsnitlige salgspris i NUP 14 % lavere end det foregående år, idet 2009 var et godt år for vinhøsten.
Tabel 11
2007
2008
2009
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton)
2 667
2 946
2 881
2 496
Indeks = 100
100
110
108
94
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
i) Dumpingmargenens omfang og økonomisk genrejsning efter tidligere dumping
(80)
I betragtning af det dumpingniveau, der blev konstateret i denne undersøgelse, kunne der ikke fastslås en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderedes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet. Der mindes om, at i den oprindelige undersøgelse blev der fastslået dumpingmargener på 4,7 % og 10,1 % for de to respektive samarbejdsvillige kinesiske producenter, der var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling. Dumpingmargenen for alle andre virksomheder er på 34,9 %. Desuden blev der jf. betragtning 7 iværksat en antidumpingprocedure begrænset til en kinesisk eksporterende producent, Hangzhou Bioking, som ikke var underlagt foranstaltninger, og det kan ikke udelukkes, at der vil blive fastslået dumping for denne eksporterende producent. Endvidere blev det fastslået som anført i betragtning 48 til 54, at der er sandsynlighed for fortsat dumping hovedsageligt baseret på den overskydende produktionskapacitet i Kina og det ret begrænsede kinesiske hjemmemarked. Med hensyn til genrejsning efter tidligere dumpingimport fra Kina er det vigtigt at minde om, at efter indførelsen af endelige foranstaltninger i januar 2006 fortsatte importen fra Kina, som er underlagt foranstaltninger, med at stige som anført i betragtning 46. Der kunne således ikke konstateres en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
j) Lagerbeholdninger
(81)
Lagerbeholdningen forblev stabil i den betragtede periode med en beskeden stigning på 2 %. Nærmere bestemt steg den kraftigt med 65 % i 2008 som en direkte følge af udviklingen i salget som anført i betragtning 74. Mellem 2008 og NUP faldt lagerbeholdningen, idet salget til ikke forretningsmæssigt forbundne parter steg i samme periode.
Tabel 12
2007
2008
2009
NUP
Slutlagre (ton)
863
1 428
933
879
Indeks = 100
100
165
108
102
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
k) Lønninger
(82)
De gennemsnitlige lønomkostninger steg med 19 % i den betragtede periode til trods for bestræbelserne hos producenterne i stikprøven på at begrænse lønomkostningerne især for de ufaglærte arbejderes vedkommende, hvilket kan ses i nedgangen af den samlede arbejdskraft som anført i betragtning 77.
Tabel 13
2007
2008
2009
NUP
Gennemsnitlige lønninger (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Indeks = 100
100
111
110
119
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
l) Rentabilitet og investeringsafkast
(83)
Rentabiliteten for det salg af samme vare i den betragtede periode, som producenterne i stikprøven havde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, udtrykt som en procentdel af nettosalget, steg med mere end seks procentpoint. Nærmere bestemt faldt rentabiliteten hos producenterne i stikprøven med 3,7 procentpoint mellem 2007 og 2008 til et niveau på 7,7 %, hvilket blev anset for at ligge under målfortjenesten, og den steg i 2009 og i NUP og nåede op på 17,6 %.
(84)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen. Det faldt fra 36,4 % i 2007 til 21,9 % i 2008. Det steg til 44,4 % i 2009 og steg igen i NUP til 142,9 %. Generelt forblev investeringsafkastet meget positivt i den betragtede periode.
Tabel 14
2007
2008
2009
NUP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Indeks = 100
100
67
109
153
Investeringsafkast (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
m) Likviditet og evne til at rejse kapital
(85)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var positiv og lå på 4,6 mio. EUR i 2007. Den faldt til 1,8 mio. EUR i 2008 og kom sig betydeligt indtil udløbet af den betragtede periode og nåede et niveau på 6,8 mio. EUR i NUP. Likviditeten var generelt positiv i den betragtede periode.
(86)
Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligt ved at rejse kapital, hvilket især som nævnt i betragtning 58 skyldes, at de fleste af producenterne i stikprøven er en del af større koncerner.
Tabel 15
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Indeks = 100
100
39
100
145
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
n) Investeringer
(87)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af producenterne i stikprøven faldt med 23 % mellem 2007 og NUP. Nærmere bestemt steg den med 5 % i 2007 og 2008, og dernæst steg den yderligere med 32 procentpoint i 2009. Det kraftige fald i investeringerne mellem 2009 og NUP (- 60 procentpoint) kan delvis forklares ved, at de undersøgte virksomheder allerede i den betragtede periode opnåede de planlagte vigtige investeringer, der var nødvendige.
Tabel 16
2007
2008
2009
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Indeks = 100
100
105
137
77
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
5. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(88)
Analysen af de makroøkonomiske oplysninger viser en stigning i EU-erhvervsgrenens produktion og salg i den betragtede periode. Den konstaterede stigning var ikke dramatisk som sådan, men den skal ses i sammenhæng med stigningen i efterspørgslen mellem 2007 og NUP, som resulterede i, at EU-producenternes markedsandel faldt med 7,3 procentpoint til 68,8 %.
(89)
Samtidig viser de relevante mikroøkonomiske indikatorer en tydelig forbedring af den økonomiske situation hos EU-erhvervsgrenen. Rentabiliteten og investeringsafkastet forblev positivt og likviditeten forblev også positiv i NUP.
(90)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. Imidlertid skal den overordnede mangel på væsentlig skade i NUP ses i lyset af andre vigtige skadesindikatorer, som udviklede sig negativt i den betragtede periode, især salgspriser, tabt markedsandel og beskæftigelse. Derfor anses EU-erhvervsgrenens situation stadig for at være sårbar og i nogle sammenhænge for at være langt under det niveau, der kunne forventes, hvis den havde genrejst sig helt efter den dumping, der var blevet konstateret i den oprindelige undersøgelse.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
1. Konsekvenser af den forventede importmængde og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(91)
Som konkluderet i betragtning 48 til 52 har de eksporterende producenter i Kina en betydelig uudnyttet kapacitet og et klart potentiale med hensyn til en betydelig forøgelse af deres eksportmængde til EU-markedet, herunder også en omdirigering af eksporten fra andre markeder.
(92)
De cif-eksportpriser til Unionen på vinsyre, som opkræves af de kinesiske eksportører, der i øjeblikket er underlagt foranstaltninger, var betydeligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser i NUP og underbød for hver enkelt type med 32,6 %.
(93)
En analyse af den kinesiske eksport (12) af vinsyre til resten af verden efter NUP viser, at mængden heraf gik betydeligt tilbage fra 10 862 ton i NUP til 8 118 ton ved udgangen af juli 2011 (- 25 %). Denne tilbagegang i den kinesiske eksportmængde på 2 744 ton til andre markeder vil kunne skabe en yderligere strøm af kinesisk eksport til EU-markedet.
(94)
I betragtning af de eksisterende uudnyttede kapaciteter for vinsyre i Kina kombineret med EU-markedets tiltrækningskraft som omtalt ovenfor vil eksportører i Kina efter al sandsynlighed forsøge at øge deres markedsandel i Unionen og derved påføre EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. En eventuel stigning i importmængden af vinsyre til dumpingpriser fra Kina ville, hvis der ikke pålægges antidumpingtold på importen af vinsyre med oprindelse i Kina, betyde et endnu voldsommere pristryk for EU-erhvervsgrenen og forvolde væsentlig skade.
(95)
Som anført i betragtning 79 spiller klimaforhold og forhold i forbindelse med høsten til dels en rolle i EU-erhvervsgrenens generelle finansielle situation. Det skal erindres, at vinsyre, som også anvendes af vinproducenter, fremkommer enten som et biprodukt ved fremstillingen af vin, hvilket er tilfældet for de kinesiske eksportører, eller ved kemisk syntese, petrokemiske forbindelser eller ved kulrelaterede blandinger, f.eks. benzen.
(96)
Følgelig skal det endvidere bemærkes, at der ikke findes nogen større begrænsninger i produktionsmængderne for den kinesiske produktion i betragtning af deres syntetiske produktionsmetoder i modsætning til producenterne i EU-erhvervsgrenen, som anvender naturlige råmaterialer, nemlig vinbærme.
(97)
Da EU-erhvervsgrenens rentabilitet til dels er afhængig af klimaforhold, kan den gode rentabilitet, som blev opnået i NUP, ikke anses for at være af varig karakter. Selv i den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen ikke altid i stand til at opnå sin målfortjeneste på 8 %. Desuden faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet i den seks måneders periode, der fulgte efter NUP, allerede kraftigt til ca. 3 %, og erhvervsgrenen befandt sig igen i en sårbar situation.
2. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(98)
På denne baggrund kan det konkluderes, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil medføre en stigning i dumpingeksporten med oprindelse i Kina, hvilket vil føre til et pres i nedadgående retning på EU-erhvervsgrenens priser og en forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Det konkluderes derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne over for Kina efter al sandsynlighed vil medføre fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(99)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for Kina vil være i strid med Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(100)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle unødigt negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(101)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger over for importen med oprindelse i Kina.
2. EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesser
(102)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en generelt levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den positive udvikling i den økonomiske situation, som kunne konstateres i den betragtede periode, delvis som følge af omstruktureringsbestræbelser og de etablerede foranstaltninger. Navnlig forbedrede EU-erhvervsgrenen sin omkostningsstruktur, fortjeneste og produktionsmængde i den betragtede periode.
(103)
Det kan med rimelighed forventes, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil drage fordel af opretholdelsen af foranstaltninger. Hvis foranstaltningerne over for importen med oprindelse i Kina ikke opretholdes, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide væsentlig skade som følge af de store mængder dumpingimport fra Kina, hvilket vil medføre en alvorlig forværring af dens økonomiske situation. Der er faktisk stor sandsynlighed for skadevoldende dumping i betydelige mængder, som EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne modstå. EU-erhvervsgrenen vil derfor fortsat drage fordel af en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(104)
I overensstemmelse hermed konkluderes det, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at antidumpingforanstaltningerne opretholdes.
3. Importørernes interesser
(105)
Der mindes om, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at virkningerne af indførelsen af foranstaltninger ikke ville blive store. Der var ingen forhandlere eller importører, som samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Da der ikke foreligger oplysninger om, at de gældende foranstaltninger i væsentlig grad påvirkede importørerne, konkluderes det, at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke i væsentligt omfang vil påvirke EU-importørernes interesser.
4. Brugernes interesser
(106)
Vinsyre anvendes hovedsageligt inden for vin- og fødevareindustrien som et tilsætningsstof i føde- og drikkevarer og i bygge- og anlægsindustrien som et brandhæmmende middel i forbindelse med gipsfremstilling.
(107)
Alle kendte brugere er blevet kontaktet i forbindelse med denne undersøgelse.
(108)
Der var intet samarbejde fra brugerne i bygge- og anlægsindustrien. Som anført i den oprindelige undersøgelse udgør vinsyre mindre end 2 % af omkostningerne ved gipsprodukter, hvor det anvendes. Det blev derfor konkluderet, at fortsættelsen af foranstaltningerne vil have en ubetydelig indflydelse på omkostningerne og på bygge- og anlægsindustriens konkurrencemæssige situation.
(109)
To større importører/brugere fra fødevaresektoren samarbejdede fuldt ud i forbindelse med proceduren. Det kunne fastslås, at begge virksomheder var rentable, herunder deres varer, hvortil den pågældende vare blev anvendt som et af råmaterialerne. Derudover udgjorde salget af de fremstillede varer, hvortil den pågældende vare blev anvendt, kun en mindre procentdel af deres samlede omsætning. Det kan således konkluderes, at fortsættelsen af foranstaltningerne ikke i urimelig grad vil berøre brugerne i fødevareindustrien. Desuden var det vigtigt for disse brugere, at der fandtes forskellige forsyningskilder for den pågældende vare.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(110)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(111)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(112)
En bruger fra bygge- og anlægsindustrien hævdede, at forlængelsen af de gældende foranstaltninger ville medføre en mangel på den pågældende vare, eventuelt øge produktionsomkostningerne og således medføre stigende priser på de færdige produkter. Der blev ikke forelagt nogen dokumentation for disse påstande. Som følge af den manglende dokumentation for påstandene kombineret med det manglende samarbejde fra brugerne fra bygge- og anlægsindustrien var det derfor ikke muligt at kontrollere disse påstande.
(113)
To brugere fra fødevaresektoren, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, hævdede, at indvirkningen af en fortsættelse af foranstaltningerne på fødevareindustrien ikke havde været tilstrækkeligt overvejet, og en af disse brugere anmodede om en høring med høringskonsulenten.
(114)
Under høringen var denne bruger ikke uenig i konklusionen om, at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke generelt ville påvirke virksomhedens rentabilitet negativt som helhed, men hævdede, at indvirkningen af rentabiliteten på denne særlige produktionslinje, hvortil den pågældende vare blev anvendt, og som kun udgør en mindre procentdel af den samlede omsætning, efter dennes opfattelse ville være betydelig. Brugeren hævdede også, at hjemmemarkedspriserne for vinsyre var steget kraftigt efter undersøgelsesperioden, og at disse prisniveauer ville reducere varens rentabilitet i betydeligt omfang. Ikke desto mindre benægtede denne bruger ikke, at prisstigningen var en følge af den manglende råmaterialeforsyning på EU-markedet, hvis niveau svinger regelmæssigt afhængigt af høsten og derfor ikke kan anses for at være af varig karakter eller anses for at være forårsaget af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(115)
Den anden samarbejdsvillige bruger gjorde indvendinger over for en forlængelse af foranstaltningerne med argumenter af lignende art under en høring med det undersøgende udvalg. Således måtte disse argumenter også afvises (jf. ovennævnte betragtning).
(116)
En samarbejdende kinesisk eksporterende producent fremførte, at EU-erhvervsgrenen ikke længere kunne anses for at være sårbar, at den væsentligste årsag til påvirkningen af EU-erhvervsgrenens situation var tæt knyttet til klimaforhold, og at det følgelig talte imod en fortsættelse af foranstaltningerne. Disse påstande var ikke dokumenteret og kunne således ikke godkendes. Endvidere var de ikke af en sådan beskaffenhed, at de kunne ændre resultaterne med hensyn til EU-erhvervsgrenens situation.
(117)
Endelig gjorde EU-erhvervsgrenen i betragtning af rentabiliteten i den betragtede periode gældende, at lukningen medio 2008 af den eneste franske producent på kort sigt havde reduceret mængden af den pågældende vare på hjemmemarkedet og dermed midlertidigt hævet salgspriserne og således også øget rentabiliteten. EU-erhvervsgrenen indvendte, at i betragtning af disse forhold kunne disse ændringer under ingen omstændigheder anses for at være af varig karakter. De resultater, der blev konstateret med hensyn til EU-erhvervsgrenens situation, er således uændret.
(118)
Sammenfattende kan det siges efter at have overvejet alle de indsendte bemærkninger efter fremlæggelsen af undersøgelsens konklusioner for de interesserede parter, at ingen af dem blev anset for at være af en sådan karakter, at de kunne ændre ved de konklusioner, der blev nået i løbet af undersøgelsen.
(119)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af vinsyre med oprindelse i Kina bør opretholdes i en periode på yderligere fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af vinsyre, bortset fra D-(-)-vinsyre med en negativ optisk rotation på mindst 12,0 grader, målt i en vandig opløsning i henhold til metoden i Den Europæiske Farmakopé, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2918 12 00 (Taric-kode 2918120090) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Folkerepublikken Kina
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Folkerepublikken Kina
4,7 %
A689
Alle andre virksomheder (undtagen Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Folkerepublikken Kina - Taric-tillægskode A687)
34,9 %
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. april 2012.
32012R0349
L 110/3
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 349/2012
od 16. travnja 2012.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2., stavak 5. i stavak 6.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 130/2006 (2) (Izvorna uredba) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu u rasponu od 0 % do 34,9 %, na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”). Podsjeća se da je stopa konačne antidampinške pristojbe uvedene na vinsku kiselinu koju proizvodi kineski proizvođač izvoznik Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd („Hangzhou Bioking”) bila 0 % dok je za ostale kineske proizvođače izvoznike bila u rasponu između 4,7 % i 34,9 %.
(2)
Vijeće je 22. veljače 2008., nakon revizije pokrenute na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe, Uredbom (EZ) br. 150/2008 (3) izmijenilo opseg gore navedenih mjera.
(3)
Nakon revizije postojećih mjera za društvo Hangzhou Bioking pokrenutih na temelju članka 2. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1515/2001, u svjetlu izvješća Prizivnog tijela WTO-a pod nazivom „Meksiko - konačne antidampinške mjere na govedinu i rižu” (4), u kojem je utvrđeno, u stavcima 305. i 306., da proizvođača izvoznika za kojeg je tijekom početnog ispitnog postupka utvrđeno da ne posluje po dampinškim cijenama treba isključiti iz opsega konačne mjere uvedene kao rezultat takvog ispitnog postupka i da ne može podlijegati upravnoj reviziji i reviziji u vezi s promijenjenim okolnostima, Vijeće je 16. travnja 2012. Uredbom (EU) br. 332/2012 (5) izmijenilo mjere u vezi s trgovačkim društvom Hangzhou Bioking.
(4)
Ispitni postupak koji je doveo do mjera koje su uvedene Izvornom uredbom dalje u tekstu naziva se „početni ispitni postupak”.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(5)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku (6) antidampinških mjera na snazi, Komisija je 27. listopada 2009. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev su podnijeli sljedeći proizvođači („podnositelji zahtjeva”): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie SRL i Comercial Química Sarasa SL koji predstavljaju veći udio, u ovom slučaju više od 50 %, ukupne proizvodnje vinske kiseline u Uniji.
(6)
Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera uveden na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Kine za posljedicu mogao imati nastavljanje dampinga i ponavljanje štete za industriju Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(7)
Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je 26. siječnja 2011. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (7) („obavijest o pokretanju ispitnog postupka”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
4. Usporedni predmeti
(8)
Komisija je 29. srpnja 2011. također najavila pokretanje antidampinškog postupka (8) prema članku 5. o uvozu vinske kiseline podrijetlom iz Kine, ograničenog na jednog kineskog proizvođača izvoznika, društvo Hangzhou Bioking.
(9)
Istoga je dana Komisija najavila, prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe, pokretanje parcijalne privremene revizije (9) antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Kine ograničene na ispitivanje dampinga u pogledu dva kineska proizvođača izvoznika, odnosno društava Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd, Changzhou City i Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Ispitni postupak
5.1. Razdoblje revizije ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(10)
Ispitni postupak u vezi s nastavkom dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2010. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu vjerojatnosti nastavljanja ili obnavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja razdoblja revizije ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
5.2. Strane na koje se odnosi ispitni postupak
(11)
Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike, uvoznike, korisnike u Uniji za koje se zna da se to na njih odnosi, njihova udruženja i predstavnike dotične zemlje izvoznice o pokretanju revizije nakon isteka mjera.
(12)
Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(13)
U pogledu očito velikog broja proizvođača izvoznika iz Kine, nepovezanih uvoznika u Uniji i proizvođača iz Unije uključenih u ispitni postupak, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se odlučilo je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, gornje su strane zamoljene, prema članku 17. Osnovne uredbe, da se jave unutar 15 dana od objave obavijesti o pokretanju postupka i dostave Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka.
(14)
U pogledu primljenih odgovora odlučeno je primijeniti odabir uzoraka u smislu proizvođača iz Unije. U ispitnom postupku nisu surađivali nepovezani uvoznici iz Unije. U pogledu proizvođača izvoznika iz Kine, samo su dva proizvođača izvoznika iz Kine izrazila spremnost na suradnju u ispitnom postupku. Stoga je odlučeno da odabir uzoraka u pogledu proizvođača izvoznika nije potreban.
(15)
Šest proizvođača iz Unije pružilo je podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka i složilo se da ih se uključi u uzorak. Na temelju podataka primljenih od tih proizvođača iz Unije, Komisija je odabrala uzorak od četiri proizvođača za koje je utvrđeno da su reprezentativni za industriju Unije u pogledu obujma prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Njihov kombinirani obujam prodaje predstavljao je 61 % obujma prodaje na tržištu Unije.
(16)
Odgovori na upitnik primljeni su od 4 proizvođača iz Unije u uzorku, dva korisnika u Uniji i dva proizvođača izvoznika u Kini. Osim toga, dva proizvođača iz Unije koja surađuju dostavila su zatražene opće podatke za analizu štete.
(17)
Izvoz koji je vršilo društvo Hangzhou Bioking, čija je individualna dampinška marža u izvornom ispitnom postupku bila nula, isključen je iz analize dampinga i štete, uključujući vjerojatnost dampinga i rizika od ponavljanja štete kao posljedice dampinškog uvoza. Analiza u ovoj reviziji zato je temeljena na izvozu dotičnog proizvoda iz Kine u Uniju tijekom RRIP-a s izuzećem izvoza koji je vršio proizvođač Hangzhou Bioking te se u ovoj Uredbi također naziva „izvoz koji podliježe mjerama”.
(18)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i nastale štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
Comercial Química Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea SA,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
(b)
proizvođači izvoznici u Kini:
-
Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
(c)
korisnici:
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) BV;
(d)
proizvođač u analognoj zemlji:
-
Tarcol SA, Argentina.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(19)
Dotični proizvod u ovoj reviziji istovjetan je onom definiranom u Uredbi (EZ) br. 150/2008, kojom je izmijenjen obujam mjera koji je utvrđen Izvornom uredbom, kako je gore objašnjeno. Dotični proizvod je vinska kiselina D-(-) s negativnom optičkom rotacijom od najmanje 12,0 stupnjeva, mjerenom u vodenoj otopini prema metodi opisanoj u Europskoj farmakopeji, trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 2918 12 00 (oznaka TARIC 2918120090) („dotični proizvod”) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
(20)
Revizija ispitnog postupka potvrdila je da, kao i u izvornom ispitnom postupku, dotični proizvod koji je uvozi na tržište Unije i proizvodi koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici na domaća tržišta, kao i oni koje industrija Unije proizvodi prodaje u Uniji („istovjetni proizvod”) imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva i namjene. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA
1. Uvodne napomene
(21)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitivalo se bi li bilo vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.
(22)
Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 13., u pogledu mogućeg velikog broja proizvođača izvoznika u ovoj reviziji, odabir uzoraka predviđen je u obavijesti o pokretanju postupka. Od 20 poznatih proizvođača izvoznika samo su se dva trgovačka društva, od kojih oba imaju korist od primjene tretmana tržišnoga gospodarstva, javila i pristala na suradnju. Ta dva trgovačka društva pokrivaju većinu uvoza dotičnog proizvoda iz Kine u Uniju tijekom RRIP-a, osim uvoza koji je ostvarilo trgovačko društvo Hangzhou Bioking, čija je individualna dampinška marža u izvornom ispitnom postupku bila nula.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
2.1. Analogna zemlja
(23)
S obzirom na to da je Kina gospodarstvo u tranziciji te u skladu s odredbama iz članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije dodijeljen tretman tržišnoga gospodarstva (MET) treba utvrditi na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u primjerenoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”).
(24)
Kao i u izvornom ispitnom postupku, Argentina je predložena kao analogna zemlja u obavijesti o pokretanju ispitnog postupka u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti. Zainteresirane strane dobile su priliku komentirati primjerenost odabira.
(25)
Jedan industrijski potrošač vinske kiseline istaknuo je neka ograničenja vezana uz odabir Argentine kao analognog tržišta tvrdeći da ona ne bi smjela biti jedino mjerilo za određivanje uobičajene vrijednosti. Zainteresirana strana posebno je istaknula određene navodne razlike u proizvodnim postupcima između Kine i Argentine, ograničenu količinu godišnje proizvodnje u usporedbi sa svjetskom proizvodnjom i fluktuaciju deviznih tečajeva. No, ni jedan od tih argumenata nije potkrijepljen dokumentacijom s dokazima.
(26)
U svakom slučaju, različiti postupci proizvodnje u Argentini i Kini te utjecaj toga na trošak i procjenu vrijednosti dotičnog proizvoda pažljivo su razmatrani u izvornom ispitnom postupku i zaključeno je da nisu promijenili usporedivost proizvoda za koje je utvrđeno da su slični. S obzirom na to da navod industrijskog potrošača nije donio neki novi element te njegove tvrdnje nisu potkrijepljene, argument se odbija. Nalazi ove revizije nakon isteka mjera potvrđuju dakle nalaze izvornog ispitnog postupka, odnosno da razlike u proizvodnim postupcima nisu imale utjecaj na usporedivost proizvoda.
(27)
Ograničena veličina godišnje proizvodnje u Argentini u usporedbi sa svjetskim tržištem vinske kiseline nije bitan argument u procjeni je li određeno tržište primjeno za utvrđivanje uobičajene vrijednosti na analognom tržištu. Štoviše, ispitni postupak potvrdio je da je Argentina otvoreno i konkurentno tržište s najmanje dva subjekta. Na temelju toga se argument odbacuje.
(28)
Argument o značajnoj fluktuaciji deviznog tečaja među regijama nije potkrijepljen. Dodatno, ispitnim postupkom na licu mjesta nije prikupljen ni jedan element koji bi upućivao na poremećaj u deviznom tečaju među regijama. Na temelju toga, argument se također odbacuje.
(29)
Dakle, kao i u izvornom ispitnom postupku, zaključeno je da je Argentina odgovarajuća analogna zemlja iz koje će se odrediti uobičajena vrijednost.
(30)
Dva poznata argentinska trgovačka društva su kontaktirana, ali je samo jedno pristalo na suradnju, odgovaranje na upitnik i posjet radi provjere. Njegove su brojke iskorištene za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.
2.2. Uobičajena vrijednost
(31)
Za dva trgovačka društva kojima je odobrena primjena MET-a u izvornom ispitnom postupku uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju njihovih podataka. U skladu s člankom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala je li domaća prodaja vinske kiseline neovisnim kupcima bila reprezentativna tijekom RRIP-a, odnosno predstavlja li obujam prodaje proizvoda namijenjenog domaćoj potrošnji 5 % ili više njihovog izvoza dotičnog proizvoda u Uniju.
(32)
Za jedno trgovačko društvo kojem je odobrena primjena MET-a uobičajenu vrijednost trebalo je izračunati jer domaća prodaja nije bila dovoljna da bi je se smatralo reprezentativnom kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31. Dakle, utvrđena uobičajena vrijednost izračunana je pomoću troška proizvodnje trgovačkog društva uvećanog za troškove prodaje, opće i administrativne troškove (POA) i postignute dobiti na domaću prodaju ostvarenu u uobičajenom tijeku trgovine.
(33)
S obzirom na to da je domaća prodaja bila reprezentativna i ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, za drugo trgovačko društvo kojem je odobrena primjena MET-a uobičajena vrijednost utvrđena je prema cijenama koju su platili pojedinačni kupci u zemlji izvoznici.
(34)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, u pogledu trgovačkih društava kojima nije dodijeljen MET u početnom ispitnom postupku, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuje u analognoj zemlji.
(35)
Dakle, domaća prodaja neovisnim kupcima u analognoj zemlji također je procijenjena u skladu s kriterijem definiranim u članku 2. Osnovne uredbe. Komisija je mogla potvrditi da je ta prodaja ostvarena u dovoljnim količinama i u uobičajenom tijeku trgovine te da se mogla koristiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti za trgovačka društva kojima nije odobren MET.
2.3. Izvozna cijena
(36)
Ukupna izvozna prodaja Uniji proizvođača izvoznika koji surađuju izvršena je izravno nezavisnim kupcima s poslovnim nastanom u Uniji. Izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti.
(37)
Za cijenu izvoza svih ostalih proizvođača koji imaju poslovni nastan u Kini podaci su preuzeti iz statistike o uvozu dostupne u bazi podataka iz članka 14. stavka 6.
2.4. Usporedba
(38)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(39)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuju, odgovarajuća olakšica napravljena je u obliku prilagodba u pogledu određenih razlika u prijevozu, osiguranju, porezima i troškovima kredita, koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(40)
Kako bi se objektivno usporedila uobičajena vrijednost franko tvornica iz analogne zemlje s cijenom izvoza kako je navedeno u uvodnoj izjavi 37., cijene izvoza CIF prilagođene su franko tvornicama pomoću podataka prikupljenih tijekom posjeta radi prodaje.
2.5. Dampinška marža
(41)
Kao što je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(42)
Ta je usporedba proizvođača izvoznika koji surađuju i kojima je odobrena primjena MET-a u izvornom ispitnom postupku pokazala da su ta trgovačka društva nastavila s dampingom iako na nešto nižoj razini.
(43)
Izračunana preostala pristojba pokazala je značajnu razinu dampinga koja je čak i viša nego u izvornom ispitnom postupku.
3. Vjerojatnost nastavka dampinga
(44)
Nakon analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga.
(45)
U tom su pogledu analizirani sljedeći elementi: obujam i cijene dampinškog uvoza iz Kine, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Kini te privlačnost tržišta Unije i ostalih trećih tržišta.
3.1. Obujam i cijene dampinškog uvoza iz Kine
(46)
Nakon uvođenja konačnih mjera u siječnju 2006., dampinški uvoz iz Kine nastavio je rasti i povećao se s 3 034 metričke tone (MT) u 2007. na 3 649 MT tijekom RRIP-a, dakle povećao se za oko 20 %. Istodobno je tržišni udio dampinškog uvoza iz Kine dobio 1,0 postotnih bodova u razmatranom razdoblju i porastao s 12,6 % u 2007. na 13,5 % u RRIP-u.
(47)
U istom su razdoblju cijene dampinškog uvoza iz Kine ostale razmjerno stabilne uz povećanje od 12,6 % između 2007. i 2008. nakon kojeg je došlo do stalnog pada u 2009. i RRIP-u, da bi konačno u potonjem razdoblju dosegle razinu postignutu 2007.
3.2. Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Kini
(48)
U pogledu ukupnog proizvodnog kapaciteta vinske kiseline u Kini, razni izvori javno dostupnih podataka (10) ukazuju na proizvodni kapacitet koji uvelike prelazi potražnju na kineskom domaćem tržištu.
(49)
Ukupni proizvodni kapacitet u Kini procijenjen je na oko 25 000 MT, uzimajući u obzir podatke prikupljene na licu mjesta tijekom ispitnog postupka i naknadnog istraživanja tržišta (11). Kinesko je tržište malo kada ga se usporedi s dostupnim kapacitetom u Kini s procijenjenom potrošnjom od 5 000 MT.
(50)
Osim toga, postoje i jake naznake da je kapacitet u Kini čak i viši od 25 000 MT. Ukupni kapacitet dva kineska izvoznika koji surađuju povećao se za više od 200 % kada se usporede podaci za izvorni RIP s ovim RRIP-om. Odgovarajući rezervni kapacitet bio je oko 20 % ukupnog kapaciteta u RRIP-u.
(51)
Nadalje, podaci prikupljeni iz izvadaka izvješća spomenutih iznad u uvodnoj izjavi 48. i javno dostupni podaci pokazuju da su u 2007. osnovana najmanje dva nova proizvođača vinske kiseline.
(52)
Na temelju toga je jasno da je kapacitet u Kini nerazmjeran kada ga se usporedi s domaćom potrošnjom, što potvrđuje jasnu potrebu da kineski proizvođači povećaju svoj položaj na izvoznim tržištima.
3.3. Privlačnost tržišta Unije i ostalih trećih tržišta
(53)
Iz podataka koji su prikupljeni u kineskim trgovačkim društvima koja surađuju, razina cijena trećim zemljama u skladu je s razinom cijena koju mogu dobiti na tržištu Unije. Kako je spomenuto iznad, na kineskom domaćem tržištu postoji značajan prekomjerni kapacitet što ukazuje na to da postoji snažna i prirodna potrebna da se pronađu alternativna tržišta koja bi prihvatila taj višak proizvodnih kapaciteta.
(54)
Tržište Unije daleko je najveće na svijetu s oko 40 % svjetske potrošnje vinske kiseline, a i dalje je u rastu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 60. Iz podataka prikupljenih tijekom ispitnog postupka također je jasno da su kineska trgovačka društva pokazala veliki interes za razvoj prisutnosti na najvećem tržištu na svijetu i održavanju značajnog tržišnog udjela na tržištu Unije.
4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(55)
U pogledu gore opisanih navoda, može se zaključiti da ju značajni obujam uvoza iz Kine i dalje dampinški te da postoji velika vjerojatnost nastavka dampinga. S obzirom na mogući rezervni kapacitet u Kini koji uključuje nove proizvođače koji su se pojavili na kineskom tržištu i činjenicu da je tržište Unije najveće tržište na svijetu s privlačnom razinom cijena, može se zaključiti da bi kineski izvoznici vjerojatno nastavili povećavati izvoz u Uniju po dampinškim cijenama ako se dopusti istek antidampinških mjera.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(56)
Tijekom RRIP-a istovjetni proizvod proizvodilo je devet proizvođača u Uniji. Od tih devet proizvođača šest je u potpunosti surađivalo u ispitnom postupku, predalo obrasce za odabir uzoraka i zatražilo da ih se uključi u uzorak. Za navedenih je šest proizvođača utvrđeno da čine većinski udio, u ovom slučaju više od 73 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Kako je spomenuto u donjoj uvodnoj izjavi 57., devet proizvođača koji su pružili podatke u revizijskom zahtjevu dalje u tekstu nazivaju se „industrija Unije” u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.
(57)
Za potrebe analize štete, pokazatelji štete utvrđeni su na sljedeće dvije razine:
-
makroekonomski elementi (proizvodnja, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, produktivnost, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost i visina dampinških marža te oporavak od učinaka prošlog dampinga) ocjenjivali su se na razini cjelokupne proizvodnje Unije na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji su se javili u kontekstu odabira uzoraka te na procjeni na temelju podataka iz revizijskog zahtjeva za ostala tri proizvođača iz Unije,
-
analiza mikroekonomskih elemenata (prosječne jedinične cijene, zalihe, plaće, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) izvršena je na temelju podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.
(58)
Napominje se da se tržište vinskom kiselinom Unije odlikuje razmjerno malim brojem proizvođača, većinom malih i srednjih poduzeća smještenih u Italiji i Španjolskoj. Izuzev jednog proizvođača s poslovnim nastanom u Španjolskoj, koji samo proizvodi vinsku kiselinu, svi ostali proizvođači vertikalno su integrirani, a osnovna im je aktivnost proizvodnja alkohola od vinskog taloga, što je proces čiji je nusproizvod vinska kiselina.
E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja na tržištu Unije
(59)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, podataka o kineskom izvozu iz baze podataka i obujmu uvoza za tržište Unije dobivenih od Eurostata te, što se tiče ostalih proizvođača iz Unije, iz procjene na temelju revizijskog zahtjeva.
(60)
Potrošnja vinske kiseline u Uniji povećala se između 2007. i RRIP-a za 11 %. Detaljnije, očita potražnja smanjila se od 2007. do 2009. za 15 %. No, tijekom RRIP-a potrošnja u Uniji dosegla je 29 964 tone, što predstavlja značajno povećanje od 26 postotnih bodova kada se usporedi s prethodnom godinom. To povećanje može se objasniti visokom elastičnošću cijena vinske kiseline. Naime, kada su cijene niske, kao što je bio slučaj tijekom RRIP-a, vinska kiselina može imati dodatne primjene te se koristiti kao zamjena za ostale kemijske proizvode sirovina kao što su limunska i jabučna kiselina, što objašnjava povećanje ukupne potrošnje u Uniji.
Tablica 1.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Ukupna potrošnja EU-a (u tonama)
26 931
25 333
22 983
29 964
Indeks
100
94
85
111
Izvor: odgovori na upitnik, baza podataka o kineskom izvozu, Eurostat.
2. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz Kine
2.1. Obujam i tržišni udio
(61)
Obujam cjelokupnog uvoza dotičnog proizvoda iz Kine u Uniju povećao se za 45 % tijekom razmatranog razdoblja. Isti je dosegao 8 495 tona u RRIP-u, što odgovara tržišnom udjelu od 28,4 %.
(62)
Obujam uvoza vinske kiseline od kineskih izvoznika koji podliježu antidampinškim mjerama u Uniju povećao se za 20 % i dosegao 3 649 tona u RRIP-u, što odgovara tržišnom udjelu od 12,2 %, s 11,3 % od početka razmatranog razdoblja. Preostali uvoz ili 4 846 tona izvršio je kineski izvoznik koji podliježe antidampinškoj marži od 0 % te koji je također uvećao svoj udio u ukupnom kineskom izvozu u Uniju tijekom razmatranog razdoblja (+ 9 postotnih bodova).
Tablica 2.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam uvoza koji podliježe mjerama iz Kine (u tonama)
3 035
3 042
2 945
3 649
Indeks = 100
100
100
97
120
Tržišni udio uvoza koji podliježe mjerama iz Kine
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Indeks = 100
100
106
113
107
2.2. Cijene i sniženje cijena
(63)
U sljedećoj je tablici prikazan razvoj prosječnih cijena CIF na granici EU-a za uvoz pod mjerama iz Kine i odgovarajuće prodajne cijene industrije Unije.
Tablica 3.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Cijena kineskog uvoza (EUR/tona) koji podliježe mjerama
1 834
2 060
1 966
1 819
Indeks = 100
100
112
107
99
Izvor: odgovori na upitnik, baza podataka iz članka 14. stavka 6.
(64)
Prosječna jedinična prodajna cijena kineskog izvoza koja podliježe mjerama na razini CIF u RRIP-u dosegla je 1 819 EUR/MT, što tijekom razmatranog razdoblja odgovara povećanju od 20 %.
(65)
U pogledu prodajne cijene vinske kiseline na tržištu Unije tijekom RRIP-a, napravljena je usporedba cijena vinske kiseline koju proizvodi i prodaje industrija Unije i one iz uvoza koji podliježe mjerama iz Kine. Odgovarajuće prodajne cijene industrije Unije bile su cijene prema nezavisnim kupcima, prema potrebi prilagođene na razinu franko tvornica, tj. bez troškova vozarine u Uniji i nakon odbitka popusta i rabata. Te su cijene uspoređene s prodajnim cijenama koje su naplaćivali prethodno navedeni kineski proizvođači izvoznici bez popusta i prema potrebi prilagođene cijenama CIF na granici EU-a s odgovarajućom prilagodbom za troškove carinjenja i troškove nakon uvoza. Ponderirana prosječna prodajna cijena Unije tijekom RRIP-a bila je 2 496 EUR/MT.
(66)
Usporedba prema vrstama pokazala je da se tijekom RRIP-a uvoz dotičnog proizvoda koji podliježe mjerama iz Kine prodavao u Uniji po cijenama koje značajno snižavaju cijene industrije Unije, kada se izraze kao postotak potonje, za 32,6 %.
3. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(67)
U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja, razmatran u pogledu obujma i tržišnog udjela te prosječne cijene uvoza.
Tablica 4.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam uvoza iz ostalih zemalja (u tonama)
590
135
156
845
Indeks = 100
100
23
26
143
Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Indeks = 100
100
24
31
129
Cijena uvoza (EUR/tona)
2 503
2 874
2 300
2 413
Izvor: Eurostat, baza podataka iz članka 14. stavka 6.
(68)
Obujam uvoza vinske kiseline iz ostalih trećih zemalja u EU povećao se u razmatranom razdoblju za 43 % i dosegao 845 tona u RRIP-u. Cijene tog uvoza razmjerno su visoke i značajno iznad cijena iz Kine te samo malo ispod prosječne razine cijena industrije Unije. No, može se smatrati da je uvoz iz ostalih trećih zemalja bio zanemariv jer je tijekom RRIP-a predstavljao tržišni udio od samo 2,8 % unatoč oštrom povećanju u pogledu postotka na kraju razmatranog razdoblja.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(69)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, ispitani su svi značajni gospodarski čimbenici i pokazatelji koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
4.1. Uvodne napomene
(70)
U pogledu činjenice da se odabir uzoraka uzorka koristio u vezi s industrijom Unije, u svrhu analize štete utvrđeni su pokazatelji štete na dvije razine kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 57.
4.2. Makroekonomski elementi
(a) Proizvodnja
(71)
Proizvodnja Unije povećala se za 5 % između 2007. i RRIP-a. Točnije, povećala se za 19 postotnih bodova između 2009. i RRIP-a na oko 30 500 MT nakon oštrog smanjenja između 2007. i 2009. od 14 %. Povećane razine proizvodnje omogućile su industriji Unije da obuzda povećanje troškova proizvodnje te su imale pozitivan utjecaj na cjelokupnu profitabilnost industrije Unije.
Tablica 5.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
29 000
27 500
25 000
30 588
Indeks = 100
100
95
86
105
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(b) Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(72)
Proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije smanjio se za 2 % tijekom razmatranog razdoblja.
(73)
Iskorištenost kapaciteta bila je 63 % u 2007. te je pala na 56 % u 2009. kako bi konačno dosegla 68 % tijekom RRIP-a. Niža iskorištenost u 2009. ocrtavala je negativne učinke krize. Ukupna iskorištenost kapaciteta povećala se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja što je doprinijelo daljnjem razvodnjavanju fiksnih troškova.
Tablica 6.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Proizvodni kapacitet (u tonama)
46 000
46 000
45 000
45 000
Indeks = 100
100
100
98
98
Iskorištenost kapaciteta
63 %
60 %
56 %
68 %
Indeks = 100
100
95
88
108
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(c) Obujam prodaje
(74)
Obujam prodaje proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije skromno se povećao u RRIP-u za 1 %. Prvo se smanjio za 11 % između 2007. i 2008., nakon koje se dodatno smanjio za 9 % u 2009. te je dosegao gotovo istu razinu na kraju razmatranog razdoblja kao i na početku razmatranog razdoblja, što pokazuje velika odstupanja uglavnom zbog gospodarske krize iz 2008. i 2009.
Tablica 7.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Prodaja nepovezanim strankama u Uniji (u tonama)
20 489
18 165
16 709
20 623
Indeks = 100
100
89
82
101
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(d) Tržišni udio
(75)
Tijekom razmatranog razdoblja proizvođači iz Unije izgubili su 7,3 postotnih bodova tržišnog udjela koji se smanjio sa 76,1 % u 2007. na 68,8 % u RRIP-u. Navedeni gubitak tržišnog udjela odražava činjenicu da, unatoč porastu potrošnje, prodaja industrije Unije nije mogla napredovati istim tempom u razmatranom razdoblju, ali je ostala djelomično stabilna.
Tablica 8.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Tržišni udio proizvođača iz Unije
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Indeks = 100
100
94
95
90
Izvor: odgovori na upitnik, revizijski zahtjev i Eurostat.
(e) Rast
(76)
Između 2007. i RRIP-a, dok se potrošnja Unije povećala za 11 %, obujam prodaje koju je industrija Unije izvršila na tržištu Unije ostao je stabilan, a tržišni udio industrije Unije smanjio se za 10 %. Stoga se zaključuje da industrija Unije nije mogla imati koristi ni od kakvog rasta tržišta.
(f) Zaposlenost
(77)
Razina zaposlenosti industrije Unije pokazala je smanjenje od 28 % između 2007. i RRIP-a. Točnije, broj osoba koji je zaposlen drastično se smanjio sa 320 u 2007. i 2008. na 280 u 2009. te 230 tijekom RRIP-a. Pad 2009. uzrokovan je naporima u restrukturiranju nekih proizvođača iz Unije.
Tablica 9.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Zaposlenost (osobe)
320
320
280
230
Indeks = 100
100
100
88
72
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(g) Produktivnost
(78)
Produktivnost zaposlenika industrije Unije, mjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku u godini, porasla je za 47 % u razmatranom razdoblju. To odražava činjenicu da se proizvodnja povećala za 5 % dok su razine zaposlenosti pale za 28 % te je pokazatelj povećane učinkovitosti industrije Unije. To je posebno očito u RRIP-u kada se proizvodnja povećala, a razina zaposlenosti nastavila smanjivati te je proizvodnja bila 48 postotnih bodova viša nego 2009.
Tablica 10.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
90
85
89
132
Indeks = 100
100
94
99
147
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
4.3. Podaci o proizvođačima iz Unije u uzorku
(h) Čimbenici koji utječu na prodajne cijene
(79)
Godišnje prosječne prodajne cijene proizvođača u uzorku na tržištu Unije nepovezanim kupcima povećale su se za 8 % između 2007. i 2009., ali su se smanjile za 6 % tijekom razmatranog razdoblja s obzirom na to da je u RRIP-u godišnja prosječna prodajna cijena dosegla 2 496 EUR/tona sa 2 667 EUR/tona u 2007. Dostupnost kalcijeva tartrata, koji se proizvodi od vinskog taloga i predstavlja 66 % ukupnog troška proizvodnje vinske kiseline, razlikuje se ovisno o kvaliteti berbe grožđa. Dakle, povoljni ili loši klimatski uvjeti imaju učinak na sveukupno opskrbu kalcijevim tartratom, što pak utječe na godišnje prosječne prodajne cijene. Trebalo bi napomenuti da 2007. i 2008. nisu bile povoljne godine u pogledu berbe grožđa, što je naknadno dovelo do povećanja troškova sirovina i prodajnih cijena nakon razdoblja proizvodnje (s obzirom na to da je riječ o sezonskom proizvodu, učinci se ostvaruju tek nekoliko mjeseci nakon berbe). S druge strane, s obzirom na to da je 2009. bila dobra godina za berbu grožđa, godišnje prosječne prodajne cijene u RRIP-u bile su 14 % niže u usporedbi s prethodnom godinom.
Tablica 11.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Jedinična cijena na tržištu EU-a (EUR/tona)
2 667
2 946
2 881
2 496
Indeks = 100
100
110
108
94
Izvor: odgovori na upitnik i revizijski zahtjev.
(i) Visina dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga
(80)
S obzirom na razinu dampinga utvrđenu ovim ispitnim postupkom, nije utvrđen stvarni oporavak od prošlog dampinga te se smatralo da je industrija Unije i dalje osjetljiva na štetni učinak bilo kakvog dampinškog uvoza na tržište Unije. Podsjeća se da su u izvornom ispitnom postupku utvrđene dampinške marže od 4,7 % i 10,1 % za dva kineska proizvođača koji surađuju i odobren im je MET. Dampinška marža za sva ostala trgovačka društva iznosi 34,9 %. Nadalje, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 7., pokrenut je antidampinški postupak ograničen na jednog kineskog proizvođača izvoznika, društvo Hangzhou Bioking, koje ne podliježe mjerama te se ne može isključiti da bi se moglo utvrditi da provodi damping. Dodatno, kako je navedeno u gornjim uvodnim izjavama 48. i 54., vjerojatnost nastavka dampinga utvrđena je većinom na temelju dostupnog viška proizvodnog kapaciteta u Kini i razmjerno malog kineskog domaćeg tržišta. Kada je riječ o oporavku od prethodnog dampinškog uvoza iz Kine, važno je podsjetiti da nakon uvođenja konačnih mjera u siječnju 2006. uvoz iz Kine koji podliježe mjerama nastavio se povećavati kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 46. Stoga se nije mogao utvrditi nikakav stvarni oporavak od prošlog dampinga te se smatra da je industrija Unije i dalje osjetljiva na štetne učinke dampinškog uvoza na tržište Unije.
(j) Zalihe
(81)
Obujam zaliha ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja uz skroman rast od 2 %. Točnije, oštro je narastao za 65 % u 2008. kao izravna posljedica razvoja prodaje kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 74. Između 2008. i RRIP-a obujam zaliha smanjio se jer se prodaja nepovezanim strankama tijekom tog razdoblja povećala.
Tablica 12.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Završne zalihe (u tonama)
863
1 428
933
879
Indeks = 100
100
165
108
102
Izvor: odgovori na upitnik.
(k) Plaće
(82)
Prosječan trošak rada povećao se za 19 % tijekom razmatranog razdoblja unatoč trudu proizvođača u uzorku da smanje trošak rada, a posebno u pogledu niskokvalificiranih radnika, što se odrazilo u smanjenu sveukupne radne snage kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 77.
Tablica 13.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Prosječna plaća (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Indeks = 100
100
111
110
119
Izvor: odgovori na upitnik.
(l) Profitabilnost i povrat ulaganja
(83)
Tijekom razmatranog razdoblja, profitabilnost prodaje istovjetnog proizvoda proizvođača u uzorku na tržištu Unije nepovezanim kupcima, izražena kao postotak neto prodaje, povećala se za više od 6 postotnih bodova. Preciznije, profitabilnost proizvođača u uzorku između 2007. i 2008. pala je za 3,7 postotnih bodova na razinu od 7,7 %, za koju se smatralo da je ispod ciljne dobiti i porasla u 2009. i RRIP-u te dosegla 17,6 %.
(84)
Povrat ulaganja (ROI), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio trend profitabilnosti. Smanjio se s razine od 36,4 % u 2007. na 21,9 % u 2008. Povećao se na 44,4 % u 2009. te ponovno narastao u RRIP-u na 142,9 %. Sveukupno, povrat ulaganja ostao je vrlo pozitivan tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 14.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Profitabilnost EU-a (% neto prodaje)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Indeks = 100
100
67
109
153
Povrat ulaganja (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Indeks = 100
100
60
122
393
Izvor: odgovori na upitnik.
(m) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(85)
Neto novčani tok iz poslovanja bio je pozitivan sa 4,6 milijuna EUR u 2007. Snizio se na 1,8 milijuna EUR u 2008. te se značajno poboljšao do kraja razmatranog razdoblja te dosegao razinu od 6,8 milijuna EUR u RRIP-u. Sveukupno, novčani tok u razmatranom je razdoblju bio stalno pozitivan.
(86)
Nije bilo pokazatelja da se industrija Unije susrela s poteškoćama u prikupljanju kapitala, uglavnom zbog toga što su, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 58., većina proizvođača u uzorku integrirana trgovačka društva.
Tablica 15.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Novčani tok (EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Indeks = 100
100
39
100
145
Izvor: odgovori na upitnik.
(n) Ulaganja
(87)
Godišnja ulaganja u proizvodnju istovjetnog proizvoda proizvođača u uzroku smanjila su se za 23 % između 2007. i RRIP-a. Preciznije, povećala su se za 5 % između 2007. i 2008. te zatim dodatno povećala za 32 postotna boda u 2009. Oštri pad ulaganja uočen između 2009. i RRIP-a (- 60 postotnih bodova) djelomično se može objasniti činjenicom da su ispitana trgovačka društva već tijekom razmatranog razdoblja postigla potrebna zakazana glavna ulaganja.
Tablica 16.
2007.
2008.
2009.
RRIP
Neto ulaganja (EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Indeks = 100
100
105
137
77
Izvor: odgovori na upitnik.
5. Zaključak o stanju industrije Unije
(88)
Analiza makroekonomskih podataka pokazuje da je industrija Unije povećala proizvodnju i prodaju tijekom razmatranog razdoblja. No, uočeno povećanje, koje samo po sebi nije bilo značajno, trebalo bi promatrati u kontekstu povećane potražnje između 2007. i RRIP-a, čija je posljedica bila pad tržišnog udjela proizvođača iz Unije za 7,3 postotna boda na 68,8 %.
(89)
Važni gospodarski pokazatelji istodobno pokazuju napredak u pogledu gospodarskog stanja industrije Unije. Profitabilnost i povrat ulaganja ostali su pozitivni te je novčani tok također ostao pozitivan tijekom RRIP-a.
(90)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. No, sveukupni izostanak materijalne štete tijekom RRIP-a trebalo bi promatrati u svjetlu ostalih važnih pokazatelja štete koji su se negativno razvijali tijekom razmatranog razdoblja, što se posebno odnosi na prodajne cijene, gubitak tržišnog udjela i pad zaposlenosti. Dakle, smatra se da je stanje u industriji Unije i dalje osjetljivo te u nekim aspektima daleko od razina koje bi se mogle očekivati da se u potpunosti oporavila od štete utvrđene izvornim ispitnim postupkom.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Učinak predviđenog obujma uvoza i cijena u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(91)
Kako je zaključeno u gornjim uvodnim izjavama od 48. do 52., proizvođači izvoznici u Kini imaju značajne rezervne kapacitete i jasan potencijal značajnog povećanja obujma izvoza na tržište Unije, uključujući i preusmjeravanje izvoza s ostalih tržišta.
(92)
Izvozne cijene CIF vinske kiseline u Uniju od strane kineskih izvoznika koji trenutačno podliježu mjerama bile su značajno niže od cijena industrije Unije u RRIP-u te su prema vrstama snižavale cijenu za 32,6 %.
(93)
Analiza kineskog izvoza (12) vinske kiseline u ostatak svijeta nakon RRIP-a pokazuje da se njegov obujam značajno smanjio i to sa 10 862 MT u RRIP-u na 8 118 MT na kraju 2011. (- 25 %). Sniženje kineskog obujma izvoza od 2 744 tona na ostalim tržištima moglo bi dovesti do dodatnog dotoka kineskog izvoza u smjeru tržišta Unije.
(94)
Uzimajući u obzir postojeće rezervne kapacitete vinske kiseline u Kini i privlačnost tržišta Unije kako je gore navedeno, izvoznici iz Kine najvjerojatnije bi pokušali povećati svoj tržišni udio u Uniji i time industriji Unije nanijeli materijalnu štetu. Zato, u izostanku antidampinških pristojba na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Kine, svako povećanje obujma dampinškog uvoza iz Kine izvršilo bi još jači pritisak na cijene industrije Unije i uzrokovalo materijalnu štetu.
(95)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 79. klimatski uvjeti/uvjeti vezani uz berbu imaju značajnu ulogu u cjelokupnom financijskom stanju industrije Unije. Podsjeća se da se vinska kiselina, koju također koriste proizvođači vina, može dobiti ili kao nusproizvod vinarstva ili, u slučaju kineskih izvoznika, putem kemijske sinteze od petrokemijskih spojeva ili onih povezanih s ugljenom, poput benzena.
(96)
Posljedično, trebalo bi nadalje napomenuti da ne postoje značajna ograničenja u obujmu proizvodnje za kinesku proizvodnju u pogledu njihovih metoda sintetičke proizvodnje, što nije slučaj kod proizvođača iz industrije Unije koji koriste prirodne sirovine - vinski talog.
(97)
S obzirom na to da profitabilnost industrije Unije djelomično ovisi o klimatskim uvjetima, čini se da se dobra profitabilnost postignuta tijekom RRIP-a ne može smatrati trajnom. Čak i tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije nije uvijek uspijevala postići ciljnu dobit od 8 %. Štoviše, u razdoblju od šest mjeseci nakon kraja RRIP-a, profitabilnost industrije Unije već je značajno pala na oko 3 % te se industrija ponovno zatekla u osjetljivom položaju.
2. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete
(98)
Na temelju toga, zaključuje se da bi stavljanje mjera izvan snage najvjerojatnije dovelo do povećanja dampinškog izvoza podrijetlom iz Kine čime bi industrija Unije bila pod pritiskom da snizi cijene te bi se gospodarsko stanje industrije Unije pogoršalo. Stoga se zaključuje da bi stavljanje mjera protiv Kine izvan snage najvjerojatnije dovelo do ponavljanja štete industriji Unije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(99)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera za Kinu bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir svih različitih uključenih interesa. Sve zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove prema članku 21. stavku 2. Osnovne uredbe.
(100)
Trebalo bi podsjetiti da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične strane.
(101)
Na temelju toga ispitano je postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera protiv uvoza podrijetlom iz Kine u ovom konkretnom slučaju nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije i ostalih proizvođača iz Unije
(102)
Dokazano je da je industrija Unije općenito održiva industrija. To je potvrđeno pozitivnim razvojem njezinoga gospodarskog stanja promatranog tijekom razmatranog razdoblja djelomično zahvaljujući naporima u restrukturiranju i mjerama na snazi. Industrija Unije posebno je poboljšala svoju strukturu troškova i stanje dobiti te obujam proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja.
(103)
Opravdano se može očekivati da će industrija Unije nastaviti imati koristi od primjenjivanja mjera. Kada se mjere na uvoz podrijetlom iz Kine ne bi zadržale, industrija Unije vjerojatno bi ponovno pretrpjela materijalnu štetu zbog značajnog obujma dampinškog uvoza iz Kine, čime bi došlo do ozbiljnog pogoršanja njezinog financijskog stanja. Naime, postoji jasna vjerojatnost štetnog dampinga u značajnom obujmu, što industrija Unije ne bi mogla podnijeti. Industrija Unije stoga bi nastavila imati koristi od zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
(104)
Prema tome, zaključuje se da bi zadržavanje antidampinških mjera protiv Kine jasno bilo u interesu industrije Unije.
3. Interes uvoznikâ
(105)
Podsjeća se da je u prethodnim ispitnim postupcima utvrđeno da utjecaj uvođenja mjera ne bi bio značajan. U ovom ispitnom postupku nisu surađivali trgovci/uvoznici. Imajući na umu da nema dokaza koji bi ukazivali na to da su mjere na snazi značajno utjecale na uvoznike, zaključuje se da nastavak mjera neće u značajnoj mjeri utjecati na uvoznike iz Unije.
4. Interes korisnikâ
(106)
Vinska kiselina uglavnom se koristi u industriji vina i prehrambenoj industriji kao dodatak hrani i pićima te u građevinskoj industriji kao retardant u proizvodnji gipsa.
(107)
U ovom ispitnom postupku kontaktirani su svi poznati korisnici.
(108)
Korisnici iz građevinske industrije nisu surađivali. Kako je utvrđeno u izvornom ispitnom postupku, vinska kiselina predstavlja manje od 2 % troškova proizvoda od gipsa ondje gdje se koristi. Dakle, zaključeno je da bi nastavak mjera imao zanemariv utjecaj na troškove i konkurentni položaj građevinske industrije.
(109)
Dva velika uvoznika/korisnika iz prehrambenog sektora u potpunosti su surađivala u ispitnom postupku. Utvrđeno je da su oba trgovačka društva profitabilna, uključujući njihove proizvodne linije koje koriste dotični proizvod kao jednu od sirovina. Osim toga, prodaja proizvoda proizvedenih pomoću dotičnog proizvoda predstavljala je samo manji postotak njihovog ukupnog prometa. Dakle može se zaključiti da nastavak mjera ne bi nepropisno utjecao na korisnike prehrambene industrije. Štoviše, za te je korisnike postojanje raznovrsnih izvora opskrbe dotičnog proizvoda prilično važno.
5. Zaključak o interesu Unije
(110)
Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(111)
Sve su strane obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava preporučiti nastavak primjene postojećih mjera na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Kine. Nakon te obavijesti također im je odobreno razdoblje za iznošenje prigovora.
(112)
Korisnik iz građevinskog sektora tvrdio je da bi produljenje mjera na snazi prouzrokovalo nestašicu dotičnog proizvoda te da bi moglo povećati proizvodne troškove i dovesti do većih cijena njegovih završnih proizvoda. Nisu pruženi dokazi koji potkrepljuju te tvrdnje. Dakle, zbog manjka opravdanja za tvrdnje kao i zbog nedostatka suradnje korisnika iz građevinskog sektora, nije bilo moguće potvrditi te tvrdnje.
(113)
Dva korisnika iz prehrambenog sektora koja su surađivala u ispitnom postupku tvrdila su da utjecaj nastavka mjera na prehrambenu industriju nije dovoljno razmatran te je jedan zatražio raspravu pred službenikom za saslušanje.
(114)
Tijekom rasprave korisnik nije izrazio neslaganje sa zaključkom da nastavak mjera ne bi imao sveukupno negativan učinak na profitabilnost trgovačkog društva kao cjeline, već je tvrdio da bi utjecaj na profitabilnost određene proizvodne linije koja koristi dotični proizvod, a koja predstavlja samo manji postotak ukupnog prometa, bio značajan. Također je tvrdio da su domaće cijene za vinsku kiselinu značajno narasle nakon razdoblja revizije ispitnog postupka te da bi te razine cijena ponovno značajno smanjile njegovu profitabilnost. No, korisnik nije porekao da je porast cijena rezultat manjka opskrbe sirovinom na tržištu Unije čija se razina redovito mijenja ovisno o berbi grožđa te se ne može smatrati trajnom niti prouzročenom antidampinškim mjerama na snazi.
(115)
Tijekom rasprave s timom za ispitni postupak, drugi se korisnik koji surađuje protivio produljenju mjera argumentima slične prirode. Dakle, ti su argumenti odbačeni zbog sličnog razloga (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu).
(116)
Kineski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio je da se industriju Unije ne može i dalje smatrati osjetljivom te da je osnovni razlog utjecaja na stanje industrije Unije blisko vezan uz klimatske uvjete te da je, posljedično, protiv nastavka mjera. Te tvrdnje nisu potkrijepljene dokazima te nisu prihvaćene. Nadalje, njihova priroda nije bila takva da bi promijenila nalaze u pogledu stanja industrije Unije.
(117)
Konačno, industrija Unije, uzimajući u obzir podatke o profitabilnost tijekom razmatranog razdoblja, opravdala je da je zatvaranje jednog francuskog proizvođača sredinom 2008. kratkoročno smanjilo količinu dotičnog proizvoda dostupnu na domaćem tržištu, što je dovelo do privremenog povećanja prodajne cijene i istovremenog povećanja profitabilnosti. Industrija Unije tvrdila je da se, s obzirom na te okolnosti, promjene nisu mogle smatrati trajnima. Nalazi u pogledu stanja industrije Unije zato ostaju nepromijenjeni.
(118)
Ukratko, nakon razmatranja svih komentara primljenih nakon objave zaključaka ispitnog postupka zainteresiranim stranama, smatralo se da ni jedan od njih nije bio takav da bi promijenio zaključke do kojih se došlo tijekom ispitnog postupka.
(119)
Iz gore navedenoga slijedi da bi se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz vinske kiseline podrijetlom iz Kine trebale zadržati na dodatno razdoblje od pet godina,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz vinske kiseline, isključujući vinsku kiselinu D-(-) s negativnom optičkom rotacijom od najmanje 12,0 stupnjeva, mjerenom u vodenoj otopini prema metodi opisanoj u Europskoj farmakopeji, trenutačno obuhvaćene oznakom KN ex 2918 12 00 (oznaka TARIC 2918120090) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd, Grad Changzou, Narodna Republika Kina
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Narodna Republika Kina
4,7 %
A689
Sva ostala trgovačka društva (osim društva Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Grad Hangzhou, Narodna Republika Kina - dodatna oznaka TARIC A687)
34,9 %
A999
3. Primjena stopa individualne pristojbe navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se stopa pristojbe koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 16. travnja 2012.