RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 451/2011
af 6. maj 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af coated finpapir med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 14, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 1042/2010 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold (»de midlertidige foranstaltninger«) på importen af coated finpapir med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt, efter at CEPIFINE, den europæiske sammenslutning af producenter af finpapir (»klageren«), indgav en klage den 4. januar 2010 på vegne af producenter, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af coated finpapir. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt.
(4)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
(5)
En gruppe af samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter (»den eksporterende producent«) hævdede, at de skulle have været hørt inden indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, da en forordning om midlertidig told ifølge denne gruppe er en individuel foranstaltning i henhold til artikel 41 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (3).
(6)
Med hensyn til ovenstående påstand skal følgende punkter påpeges: Grundforordningen præciserer parternes rettigheder inden for rammerne af antidumpingprocedurerne, og i dette særlige tilfælde fastsætter artikel 7 de proceduremæssige skridt for indførelsen af midlertidige foranstaltninger. Grundforordningens artikel 7 fastsætter bl.a., at de midlertidige foranstaltninger i givet fald kan indføres senest 9 måneder efter indledningen af en sag. Kommissionen udførte i denne procedure sin undersøgelse i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 6 og indførte midlertidige foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 7, og alle de berørte parter, der havde anmodet derom, blev hørt og havde tilstrækkelig adgang til at meddele oplysninger og fremsætte bemærkninger. Domstolen har i flere tilfælde anført, at - selv om … en overholdelse af kontradiktionsprincippet forudsætter, at eksportørerne bliver underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænkes at indføre midlertidig told, kan en manglende iagttagelse af de pågældende rettigheder ikke i sig selv medføre, at forordningen om indførelse af endelig told er behæftet med mangler, når manglen ved den procedure, der har ført til udstedelsen af forordningen om indførelse af den midlertidige told, er blevet afhjulpet under den procedure, der har ført til udstedelsen af forordningen om indførelse af den endelige told (4). I denne sag opfyldte Kommissionen sine forpligtelser om fremlæggelse i henhold til grundforordningen, og retten til en retfærdig høring af den eksporterende producent blev overholdt under den procedure, der førte til vedtagelsen af denne forordning.
(7)
Den midlertidige natur af de foranstaltninger, der blev vedtaget i henhold til grundforordningens artikel 7, afspejles bl.a. i den maksimale periode på seks måneder, i løbet af hvilken de kan indføres, såvel som det forhold, at enhver midlertidig told kun er sikret ved en garanti. Desuden forhindrede Kommissionen ikke på noget tidspunkt nogen af parterne i at fremsætte anmodninger om flere høringer inden udløbet af den frist på 9 måneder, som er fastsat ved lov for indførelsen af midlertidige foranstaltninger, hvis de anså det for nødvendigt at blive hørt yderligere på det tidspunkt.
(8)
Den eksporterende producent anmodede om adgang til de anvendte oplysninger, der stammede fra den eneste virksomhed i Amerikas Forenede Stater (USA), som leverede oplysninger i henhold til bestemmelserne i artikel 2, stk. 7, litra a), i forbindelse med fastsættelsen af normal værdi. Det blev hævdet, at ellers ville denne part være forhindret i at få adgang til den dokumentation, på grundlag af hvilken de midlertidige foranstaltninger var blevet indført, og at dette både var en overtrædelse af denne parts ret til forsvar og i modstrid med princippet om god forvaltningsskik. Den samme part hævdede, at fremlæggelsen af fortrolige oplysninger om bestemte parter kunne gøres tilgængelig for de juridiske repræsentanter for den eksporterende producent. De juridiske repræsentanter ville påtage sig at garantere fortroligheden i forbindelse med virksomhedernes forretningshemmeligheder. Påstanden blev underbygget med henvisning til det amerikanske og canadiske system og til Domstolen i G.J. Dokter m.fl mod Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit.
(9)
Disse anmodninger måtte afvises. Den eksporterende producents anmodning handlede om adgang til fortrolige oplysninger om priser, som ovennævnte amerikanske virksomhed havde afgivet. Kommissionen kunne ikke give adgang til disse detaljerede fortrolige forretningsoplysninger. At give adgang til sådanne oplysninger vil være i modstrid med EU-retten, særlig grundforordningens artikel 19, da det ville have ført til uautoriseret fremlæggelse af den amerikanske virksomheds fortrolige og følsomme forretningsoplysninger. Med hensyn til den foreslåede metode til fremlæggelse af en virksomheds forretningshemmeligheder over for juridiske repræsentanter for andre interesserede parter er der ikke fastlagt en sådan procedure i grundforordningen - i modsætning til de amerikanske og canadiske systemer. Den ligger således klart uden for den etablerede EU-lovgivning om antidumpingprocedurer. Under alle omstændigheder er ovennævnte sag i Domstolen ikke nogen støtte for et krav om adgang til fortrolige oplysninger. I dommen henvises der også til nogle iboende begrænsninger i forbindelse med princippet om ret til forsvar.
(10)
Den eksporterende producent anmodede også om adgang til dokumentation vedrørende: Ruller, der anvendes i rotationspresser, og som er fremstillet af EU-producenterne, nærmere oplysninger om en repræsentativ EU-producents retlige status, aktiviteter og økonomiske oplysninger i forbindelse med udvalgte papirfabrikker, nærmere oplysninger i forbindelse med EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger og produktkontrolnumre på de repræsentative EU-producenters varer. Nogle af de ønskede oplysninger lå uden for undersøgelsen, da de vedrørte varer, der ikke var omfattet af EU-producenternes undersøgelse, eller aktivitet, som ikke involverer EU-producenternes fremstilling af coated finpapir. Vedrørende de andre oplysninger, der blev anmodet om, kunne Kommissionen ikke give adgang til dem, da det ville have medført en uautoriseret fremlæggelse af fortrolige forretningshemmeligheder, jf. grundforordningens artikel 19.
(11)
Den eksporterende producent har også anmodet om fremlæggelse af navnene på de virksomheder, som gjorde indsigelse mod undersøgelsen, og som ikke anmodede om fortrolig behandling. En sådan fremlæggelse ville have afsløret navnene og stillingen på de producenter, som har anmodet om fortrolighed; det var derfor ikke muligt at give denne oplysning.
(12)
Fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner var så detaljeret som mulig, uden at der blev fremlagt fortrolige oplysninger, og den var således ikke et brud på den eksporterende producents grundlæggende rettigheder, dennes ret til forsvar eller princippet om god forvaltningsskik.
(13)
Skadesanalysen i denne antidumpingundersøgelse er identisk med den parallelle antisubsidieundersøgelse, idet definitionen af EU-erhvervsgrenen, de repræsentative EU-producenter og undersøgelsesperioden er ens i begge undersøgelser. Bemærkningerne om skadesaspekter i disse procedurer blev således taget i betragtning i begge sager.
2.1. Undersøgelsesperiode
(14)
Der mindes om, at dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«) som omhandlet i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
3. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
3.1. Den pågældende vare
(15)
Som følge af de midlertidige foranstaltninger indsendte den eksporterende producent og klageren yderligere bemærkninger om varedefinitionen. Nogle af bemærkningerne var en gentagelse af bemærkninger, der allerede er blevet behandlet i forordningen om midlertidig told.
(16)
Den eksporterende producent gentog, at der ikke er nogen væsentlig forskel med hensyn til de grundlæggende egenskaber mellem coated finpapir i ark og i ruller, der anvendes i fladtrykspresser (»den pågældende vare«), og ruller, der anvendes i rotationspresser, og at coated finpapir til rotationspresser derfor ikke burde være blevet udelukket fra varedækningen. Denne part anførte også, at Kommissionens konklusion om, at disse varer ikke er indbyrdes udskiftelige, ikke var underbygget.
(17)
Der mindes om, at det blev fastslået i undersøgelsen, at coated finpapir, som anvendes i rotationspresser og i fladtrykspresser, er forskellige varegrupper og ikke er indbyrdes udskiftelige, jf. betragtning 18 og 20 i forordningen om midlertidige told. Den eksporterende producent erkendte også selv, at disse varer ikke helt er indbyrdes udskiftelige.
(18)
Det bør også bemærkes, at der i den betragtede periode ikke blev importeret ruller fra Kina, der anvendes i rotationspresser. Det kan også anses for usandsynligt, at disse varer fremover vil blive importeret, da det økonomisk set ikke er holdbart at indkøbe disse varer så langt væk af de årsager, der er nævnt i betragtning 20 i forordningen om midlertidig told.
(19)
Den eksporterende producent hævdede endvidere, at de kriterier, der er fastlagt i betragtning 16 i forordningen om midlertidig told, nemlig de tekniske egenskaber i forbindelse med rivefasthed, ikke var egnede til at skelne mellem coated finpapir, der anvendes til rotationspresser, og coated finpapir, der anvendes til fladtrykspresser. Desuden blev det hævdet, at udelukkelsen af ruller til rotationstryk skete på et vilkårligt grundlag, idet det blev anført, at ruller, der anvendes til rotationspresser, fremstillet af EU-producenterne, ikke opfylder kriterierne i betragtning 16 i forordningen om midlertidig told med hensyn til egenskaber i forbindelse med rivefasthed.
(20)
Den eksporterende producent gjorde også gældende, at Kommissionen ikke opfyldte sin forpligtelse til objektivt at undersøge den dokumentation, som den pågældende eksporterende producent havde forelagt for Kommissionens tjenestegrene inden vedtagelsen af forordningen om midlertidig told, nemlig resultaterne af de undersøgelser, der var blevet udført på producentens eget laboratorium, hvor rivefastheden for ruller til rotationstryk, fremstillet af EU-producenterne, var blevet målt.
(21)
Testresultaterne, som den eksporterende producent havde forelagt, bestod af et resumé af de testresultater, producenten havde opnået i sit eget laboratorium. Det afgørende er, at disse resultater ikke var tilgængelige for efterprøvning og bemærkninger fra andre interesserede parter, herunder EU-erhvervsgrenen, og den eksporterende producent indsendte heller ikke et anvendeligt ikke-fortroligt resumé deraf til trods for gentagne opfordringer.
(22)
Der skal erindres, at på det foreløbige stade konkluderede Kommissionen, at testens objektivitet og troværdighed ikke var tilstrækkelig til at basere konklusioner derpå. Den eksporterende producent fremlagde ikke yderligere detaljerede oplysninger, som kunne bidrage til en yderligere vurdering af testens troværdighed. Da der ikke blev fremlagt en ikke-fortrolig udgave af denne test, kunne de virksomheder, hvis ruller til rotationstryk angiveligt var blevet testet, ikke reagere på testens konklusioner. Kommissionen kunne således ikke objektivt undersøge, om de indsendte testresultater var troværdige og korrekte og kunne anvendes som led i undersøgelsen. På grundlag af de oplysninger, Kommissionen var i besiddelse af, kunne konklusionerne på det foreløbige stade om testens objektivitet og troværdighed ikke tages op til fornyet overvejelse, idet de indsendte fortrolige oplysninger ikke kunne krydstjekkes med andre pålidelige kilder.
(23)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger fremlagde den eksporterende producent resultaterne af endnu en test, der blev udført på dennes vegne af et eksternt laboratorium, og gentog, at coated finpapir til rotationspresser vilkårligt var blevet udelukket fra undersøgelsen. Det fremgik af testrapporterne, at rivefastheden var blevet målt på 25 stikprøver af ruller til rotationstryk, som den eksporterende producent leverede til og identificerede for laboratoriet som stikprøver af papir fremstillet af EU-producenterne. Ifølge denne rapport opfyldte ingen af papirprøverne begge kriterier i betragtning 16 i forordningen om midlertidig told.
(24)
Evalueringen af testrapporten viste, at rapporten, der var udarbejdet af det eksterne laboratorium, hovedsagelig vedrørte varer, for hvilke resultaterne var irrelevante, da de fleste undersøgte stikprøver viste sig ikke at være ruller til rotationstryk. For det andet omhandlede testrapporten varer, der ikke var tilstrækkeligt identificerede, da det ikke fremgik med sikkerhed af testrapporten, om det papir, der blev testet, var til rotationspresser eller til fladtrykspresser, idet det beskrevne papirmærke i rapporten fandtes i begge formater. Desuden gav testrapporten ingen sikkerhed for, om de stikprøveudtagne ruller virkelig var dem, der blev testet.
(25)
Som svar på testrapporten udarbejdet af det eksterne laboratorium indsendte klageren resultaterne af den test, der var blevet udført af en af EU-producenterne på de samme stikprøver af ruller til rotationstryk, som angiveligt var blevet testet af det eksterne laboratorium. Den test viste andre resultater. Klageren tilskrev forskellene eventuelt andre afprøvningsbetingelser og dermed en eventuel manglende overholdelse af ISO 3783:2006 standarden, dvs. den standard, i henhold til hvilken rivefastheden, der er nævnt i betragtning 16 i forordningen om midlertidig told, skal måles.
(26)
Efter fremlæggelse af de endelige konklusioner rejste den eksporterende producent tvivl om Kommissionens objektivitet, idet denne havde afvist testresultatet fra det eksterne laboratorium. Det blev hævdet, at det var en blindtest udført af den uafhængige ekspert og i overensstemmelse med den relevante ISO-standard. Producenten fremlagde en erklæring fra laboratoriets ledelse, der forklarer, hvordan stikprøverne til testen blev indsamlet med henblik på at bevise, at testen var udført uafhængigt, korrekt og på repræsentativ vis.
(27)
For det første rejste Kommissionen aldrig tvivl om objektiviteten for så vidt angår det eksterne laboratoriums testrapport, og i den forbindelse er det irrelevant, at der er tale om en blindtest. På den anden side blev der sået tvivl om de forklaringer, der var afgivet i forbindelse med udvælgelsen af stikprøverne og deres oprindelse, og ikke tvivl om selve testen. Den eksporterende producents argumenter kunne ikke fjerne denne tvivl, da de ikke var velfunderede, og de var uklare på flere områder, f.eks. blev det hævdet, at inddragelsen af andre varer end ruller til rotationstryk skyldtes en administrativ fejl eller skyldtes fejl begået af leverandørerne, da de har afgivet eventuelt forkerte stikprøver.
(28)
Eftersom både kilden og stikprøverne på de angiveligt testede varer ikke fremgik klart, og resultaterne af testen udført af de forskellige parter var modsigende, var det opfattelsen, at den forelagte testrapport fra det eksterne laboratorium, som handler på vegne af den eksporterende producent, ikke entydigt påviste, at rivefasthed ikke var egnet til at skelne mellem coated finpapir til rotationspresser og coated finpapir til fladtrykspresser. Det fremgik ikke af testrapporten, at coated finpapir til rotationspresser vilkårligt var blevet udelukket fra undersøgelsen.
(29)
For så vidt angår relevansen af rivefasthed som et kriterium til at skelne ruller til rotationspresser fra andre, skal det erindres, at der i varedefinitionen skelnes mellem to varegrupper bl.a. på grundlag af varernes anvendelsesformål, dvs. hvorvidt varen anvendes til rotationspresser eller til fladtrykspresser, hvilket afhænger bl.a. af kravene i forbindelse med de maskiner, som de anvendes på, som bl.a. afspejles i egenskaber som rivefasthed. Det skal desuden bemærkes, at rivefastheden blot er én af de egenskaber, der anvendes til at skelne mellem coated finpapir til rotationspresser og coated finpapir til fladtrykspresser. Betragtning 16 og 18 i forordningen om midlertidig told indeholder yderligere kriterier, som ikke er blevet anfægtet af den eksporterende producent. Den eksporterende producent hævdede, at fugtighed, jf. betragtning 18 i forordningen om midlertidig told, ikke var en særskilt grundlæggende egenskab, der kan anvendes til at skelne mellem varerne. Der blev i den henseende imidlertid fremsat forskellige påstande af andre parter i løbet af undersøgelsen. Under alle omstændigheder blev det konstateret, at stivhed og rivefasthed er de mest relevante faktorer.
(30)
I sit svar erkendte klageren, at der kan være ruller, som ikke helt opfylder samtlige kriterier for rivefasthed i forordningen om midlertidig told, og som kan anvendes til rotationspresser. Klageren fastholdt dog, at rivefasthed er den eneste test, der med sikkerhed kan afgøre, om en rulle er egnet til rotationspresser, dvs. hvis en rulle opfylder kriterierne til rivefasthed i betragtning 16 i forordningen om midlertidig told, er det med sikkerhed en rulle til rotationstryk.
(31)
Til støtte for ovenstående påstande vedrørende rivefasthed henviste den eksporterende producent til argumenter, som var blevet fremført af én af de klagende EU-producenter i antidumping- og antisubsidieundersøgelser i USA, og i henhold til hvilke EU-producenten angiveligt erkendte, at ruller til rotationstryk ikke kan skelnes fra andre ud fra en rivefasthedstest eller andre målinger.
(32)
Klageren anfægtede disse udtalelser fra den eksporterende producent og påstod i modsætning til det allerede fremførte, at undersøgelserne i USA viste, at der er en klar opdeling mellem ruller til rotationstryk og coated finpapir.
(33)
For det første skal det bemærkes, at de udtalelser, som den eksporterende producent henviser til, blev fremført i undersøgelser under en anden jurisdiktion og af andre parter end i den nuværende undersøgelse og er dermed ikke relevante. Dernæst konkluderede de amerikanske myndigheder i nævnte undersøgelser, at der var en klar forskel mellem coated finpapir til fladtrykspresser og ruller til rotationspresser. Arkruller blev betragtet som halvfabrikata, mens ruller til rotationspresser ikke blev betragtet som den pågældende vare. De amerikanske myndigheder definerede ikke udtrykkeligt ruller til rotationstryk i deres varedækning. Rivefasthedskriteriet var derfor ikke relevant i definitionen af varedækningen i de nævnte undersøgelser.
(34)
Ud fra ovenstående bemærkninger blev den tekniske egenskab »rivefasthed« bekræftet som en pålidelig egenskab til at beskrive coated finpapir til rotationspresser.
(35)
De fremsatte bemærkninger viste dog også, at der findes ruller til rotationstryk, der kan bruges til rotationspresser, selv om de ikke opfylder samtlige kriterier med hensyn til rivefasthed. Det blev derfor anset for nødvendigt at præcisere definitionen af ruller til rotationspresser yderligere.
(36)
For at anvende endnu et kriterium med henblik på at definere ruller til rotationstryk, der ikke helt opfylder samtlige kriterier for rivefasthed, foreslog klageren, at en rulle, som ikke helt opfylder rivefasthedstesten, men har en kernediameter på under 80 mm, bør betragtes som en rulle til rotationstryk.
(37)
Kinas regering og den eksporterende producent hævdede, at tilføjelsen af kernediameter som et nyt element til varedefinitionen udgjorde en ændring af definitionen af ruller til rotationstryk, og dermed også af den pågældende vare. Det blev også hævdet, at kernediameteren ikke er et egnet kriterium, da der findes ruller til rotationstryk, som er mere end 80 mm i kernediameter, og arkruller, hvis kernediameter er under 80 mm.
(38)
Kommissionen påtog sig at præcisere definitionen af ruller til rotationspresser yderligere og give nærmere oplysninger for klart at kunne skelne endnu mere tydeligt mellem den pågældende vare og andre varer også med henblik på at minimere muligheden for omgåelse af foranstaltningerne. Den dokumentation, der blev indsendt om kernediameterens egnethed som et alternativt kriterium i forbindelse med definitionen, viste imidlertid, at dette kriterium ville føre til den mulige udelukkelse fra foranstaltningerne af den pågældende vare, dvs. arkruller med en kernediameter på under 80 mm. Derfor blev dette kriterium med hensyn til at definere ruller til rotationspresser opgivet.
(39)
Ovenstående foregriber ikke pålideligheden af den metode, ifølge hvilken ruller til rotationspresser, blev udelukket fra undersøgelsen som påstået af en kinesisk gruppe af eksporterende producenter.
(40)
Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger om udelukkelsen af multiplekskarton fra varedækningen i undersøgelsen.
(41)
Ud fra ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 14 til 26 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.2. Samme vare
(42)
Da der ikke indkom bemærkninger til konklusionerne i betragtning 27 i forordningen om midlertidig told, bekræftes de foreløbige konklusioner med hensyn til samme vare hermed.
4. STIKPRØVEUDTAGNING
(43)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til stikprøveudtagning, bekræftes konklusionerne i betragtning 28 til 30 i forordningen om midlertidig told hermed.
(44)
De fire producenter, der er omtalt i betragtning 29 i forordningen om midlertidig told, og som blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen som defineret i betragtning 77 i forordningen om midlertidig told, omtales herefter som »repræsentative EU-producenter«.
5. DUMPING
(45)
Kun en samarbejdsvillig kinesisk producent (APP-gruppen, den eksporterende producent) indsendte bemærkninger til dumping som en opfølgning på indførelsen af de midlertidige foranstaltninger.
5.1. Markedsøkonomisk behandling
(46)
APP hævdede med hensyn til kriterium nr. 1, at Kommissionens argumenter udelukkende hvilede på påstanden om, at det var umuligt at kontrollere betalingen. Det blev følgelig hævdet, at de metoder, som den part havde anvendt, var i tråd med internationale regnskabsstandarder (»IAS«).
(47)
Denne påstand måtte afvises. I den forbindelse skal det bemærkes, at undersøgelsen afslørede, at det ikke var muligt at fastslå, om der var udført betalinger i forbindelse med overførslen af virksomhedernes aktier og omkostninger på større input af råvarer. Med hensyn til de anvendte regnskabsmetoder skal det bemærkes, at disse metoder ikke var i overensstemmelse med IAS (udligning og oplysning om nærtstående parter).
(48)
Med hensyn til kriterier nr. 1 og 2 indvendte APP, at Kommissionen rent automatisk havde forkastet en udtalelse fra eksperter fra et velkendt firma inden for regnskabsvæsen med den begrundelse, at den var irrelevant. En sådan forkastelse svarer til en utilstedelig afvisning af en uafhængig vidneforklaring, og APP's ret til en retfærdig behandling var dermed blevet tilsidesat. APP gjorde gældende, at dets regnskabseksperter var af den opfattelse, at Kommissionens analyse af regnskabsprocedurerne og -principperne var mangelfuld, og at nogle af de af Kommissionen påpegede punkter ifølge disse eksperter ikke var væsentlige.
(49)
APP's påstande blev ikke dokumenteret og måtte afvises. I den forbindelse skal det bemærkes, at ovennævnte regnskabseksperter ikke synes at bestride de faktiske kendsgerninger i denne undersøgelse, men forsøgte snarere at forelægge en analyse af nogle af de grundlæggende regnskabsprincipper, især forsigtighedsprincippet, periodiseringsprincippet, princippet om korrekt gengivelse og princippet om væsentlighed. Det skal bemærkes, at disse regnskabseksperter ikke var til stede, da der blev udført en kontrol på stedet af Kommissionen i Kina, i løbet af hvilken Kommissionen fik et førstehåndsindtryk af APP's anvendte praksis, der er relevant i forbindelse med vurderingen af den markedsøkonomiske behandling. Kommissionen har over for parten givet en indgående skriftlig redegørelse for de konstaterede mangler og for, hvordan disse hænger sammen med regnskabsprincipperne IAS. Regnskabsfirmaets fortolkning af disse principper var ikke tilstrækkelig underbygget eller dokumenteret og kunne heller ikke afstemmes med de faktiske foreliggende kendsgerninger. Faktisk bekræftede den eksisterende dokumentation, at ovennævnte regnskabsprincipper ikke var blevet overholdt.
(50)
APP gjorde gældende, at dets grundlæggende rettigheder var blevet overtrådt. Det blev hævdet, at Kommissionen havde pålagt denne part en urimelig bevisbyrde, da den markedsøkonomiske behandling var blevet undersøgt.
(51)
Denne påstand måtte afvises. Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionen har underrettet APP fuldt ud om, hvilke oplysninger der ønskes i forbindelse med markedsøkonomisk behandling, og påtog sig på ethvert tidspunkt i proceduren at kontrollere de oplysninger, som parten har afgivet. Det forhold, at de oplysninger, som denne part har afgivet, ikke bekræfter, at regnskabsmetoderne er i overensstemmelse med IAS, betyder ikke, at der er tale om en urimelig bevisbyrde. Markedsøkonomisk behandling er en undtagelse i forhold til den normale ordning for virksomheder, der befinder sig i lande uden markedsøkonomi, og parterne i sådanne tilfælde anmodes blot om at vise, at de har opfyldt bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og hvor markedsøkonomisk behandling kan afslås, hvis bare ét kriterium ikke er opfyldt. I denne særlige procedure blev det fastslået, at APP ikke kunne godtgøre, at den opfyldte kravene under kriterium nr. 2.
(52)
APP gjorde også gældende, at der var en mangel på objektivitet i vurderingen af markedsøkonomisk behandling. Den indvendte, at afgørelsen om markedsøkonomisk behandling eventuelt var påvirket af Kommissionens kendskab til virkningen af afslaget om markedsøkonomisk behandling på koncernens dumpingmargen.
(53)
Disse påstande var udokumenterede og måtte derfor afvises. Der er ingen tegn på, at afgørelsen om markedsøkonomisk behandling var påvirket af Kommissionens kendskab til virkningen på koncernens dumpingmargen af afslaget på markedsøkonomisk behandling. Analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling er en teknisk analyse af, hvorvidt de fem klare kriterier fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, og analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling, som blev forelagt af Kommissionen, blev udført ud fra kriterierne for markedsøkonomisk behandling uden at tage hensyn til virkningen af resultatet af den analyse på den eksporterende producents eventuelle dumpingmargen. I den forbindelse skal det erindres, at planlægningen af de forskellige segmenter af kontrol på stedet og forskellene i de tidsplaner, der blev fulgt (ansøgninger om markedsøkonomisk behandling, antidumpingspørgeskemaer, oplysninger om referenceland, eksportsalg gennem forretningsmæssigt forbundne EU-parter), sammen med de perioder, inden for hvilke parterne indsendte svar, samt efterfølgende ændringer i deres bemærkninger viser, at Kommissionen ikke var i stand til at fastslå en virkning af afgørelsen om markedsøkonomisk behandling på denne parts eventuelle dumping på tidspunktet for fremlæggelsen af afgørelsen om markedsøkonomisk behandling. Endelig blev APP ved med lige til det sidste at indsende nye oplysninger og erstatte allerede afgivne oplysninger, og således kan det ikke hævdes, at Kommissionen kunne beregne dumpingmargener ud fra de oplysninger, som den ikke besad.
(54)
APP gjorde også gældende, at Kommissionen ikke var nødt til at kontrollere partens svar fuldt ud for at danne sig et detaljeret billede af de oplysninger, der indgik i denne parts besvarelse af antidumpingspørgeskemaet, og at der er mistanke om, at Kommissionen havde alle de oplysninger, der var nødvendige for at beregne dumpingmargenen.
(55)
Denne påstand måtte afvises. Det skal i denne forbindelse erindres, at Kommissionen kontrollerede alle de oplysninger, som de interesserede parter havde indsendt i henhold til grundforordningens artikel 16 med henblik på at træffe en repræsentativ konklusion. Resultaterne af undersøgelsen hvilede på forhold, der var kontrolleret i en periode på fire måneder, og ikke bare på mistanker eller på anden form for ikke-kontrollerede udtalelser eller påstande.
(56)
APP gjorde gældende, at kriterier med hensyn til markedsøkonomisk behandling skulle ses i lyset af deres formål med hensyn til at sikre, at priserne er resultatet af normale markedskræfter. I den forbindelse bemærkes det, at formålet med kriterierne med hensyn til markedsøkonomisk behandling er klart fastlagt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, og Kommissionen har over for APP anvendt disse klare regler, da den analyserede ansøgningen om markedsøkonomisk behandling.
(57)
APP indvendte også, at vurderingen af markedsøkonomisk behandling havde mangler, idet kontrollen af besvarelsen på antidumpingspørgeskemaet havde resulteret i »troværdige« produktionsomkostninger, mens vurderingen af markedsøkonomisk behandling viste en manglende evne til at fastsætte betalinger for input.
(58)
Denne fortolkning af resultaterne må afvises som værende fejlagtig. Der mindes om, at grundforordningen udtrykkeligt gør tildelingen af markedsøkonomisk behandling og dermed troværdigheden og anvendelsen af en eksporterende producents egne oplysninger om priser og omkostninger med henblik på at fastsætte normal værdi betinget af, at virksomheden kan godtgøre, at den opfylder kravene i artikel 2, stk. 7, litra c). Hvis ovennævnte påstand fremsat af APP accepteres, ville det svare til en omgåelse af resultaterne i forbindelse med vurderingen af markedsøkonomisk behandling og af bestemmelserne i artikel 2, stk. 7, litra c), idet der anvendes andre oplysninger indsamlet til andre formål. Det er ikke i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningen.
(59)
Der skal mindes om, at for APP's vedkommende fremstillede to ud af de fire forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter kun multiplekskarton. Under hensyntagen til det forhold, at multiplekskarton er udelukket fra varedækningen, jf. betragtning 40 og 41, konkluderes det, at resultaterne i forbindelse med markedsøkonomisk behandling for de to forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter, som kun fremstiller multiplekskarton inden for APP-gruppen, ikke er relevante i forbindelse med denne procedure.
(60)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende markedsøkonomisk behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 31 til 51 i forordningen om midlertidig told.
5.2. Individuel behandling
(61)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til individuel behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 52 til 55 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3. Normal værdi
5.3.1. Referenceland
(62)
Ingen af parterne anfægtede valget af USA som referenceland for den endelige fastsættelse.
(63)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende valget af referenceland, bekræftes konklusionerne i betragtning 56 til 63 i forordningen om midlertidig told.
5.3.2. Fastsættelse af den normale værdi
(64)
Der mindes om, at den normale værdi blev beregnet på grundlag af data fra den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet (dvs. USA). Den normale værdi blev således fastsat på grundlag af en amerikansk producents hjemmemarkedssalg af den samme vare fremstillet i USA. I UP fremstillede og solgte denne producent størstedelen af samme vare på det amerikanske marked.
(65)
APP indvendte, at Kommissionen ikke fremlagde de nødvendige oplysninger om den normale værdi i referencelandet, f.eks. varernes sammenlignelighed, repræsentativitet, omkostningsstruktur, rimelige sammenligningsmekanismer og justeringer.
(66)
Disse påstande måtte afvises. I den forbindelse skal det bemærkes, jf. betragtning 9, at Kommissionen afgav alle de nødvendige oplysninger til denne part om data, der anvendes til at beregne normal værdi, som kunne frigives uden at overtræde bestemmelserne i grundforordningens artikel 19, dvs. ved at sikre, at fortrolige oplysninger leveret af den eneste amerikanske producent behandles som sådan og ikke fremlægges over for andre parter. Oplysningerne, som blev givet til den eksporterende producent, var relevante og gav den mulighed for at forstå den anvendte metode i tråd med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2.
(67)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 64-67 i forordningen om midlertidig told.
5.4. Eksportpris
(68)
APP indvendte, at eksportsalget i en af de virksomheder, der samarbejder i forbindelse med undersøgelsen, ikke skulle have været udelukket fra beregningen af dumpingmargenen, heller ikke selv om der ikke findes tilsvarende varer. Det blev også hævdet, at denne virksomheds eksportmængder ikke var små, men omfattende.
(69)
Med hensyn til disse påstande bemærkes det, at salgsværdien i forbindelse med de pågældende transaktioner blev taget i betragtning i forbindelse med fastsættelsen af eksportprisen, men der kunne ikke fastsættes en normal værdi for disse transaktioner, da der ikke fandtes en sammenlignelig varetype i referencelandet, og dermed kunne der ikke foretages sammenligninger. Hvad angår eksportmængderne fra denne virksomhed, skal det bemærkes, at de kun udgjorde en mindre del af APP's samlede eksportsalg, og deres prisniveau var tilsyneladende på linje med APP's generelle priser ved salg til eksport. Endelig skal det påpeges, at størstedelen af eksporttransaktionerne blev anvendt til at fastsætte, hvorvidt eksporten havde fundet sted til dumpingpriser, dvs. de transaktioner, der svarede fuldt ud til den normale værdi i referencelandet. Således måtte påstande fra APP med hensyn til eksportpris afvises, da de ikke er af en sådan beskaffenhed, at de kan rejse tvivl om konklusionen vedrørende skadevoldende dumping, eftersom beregningsgrundlaget er klart repræsentativt. Det forhold, at en tilsvarende normal værdi i referencelandet ikke nødvendigvis findes for hver enkelt eksporttransaktion, er indbygget i en sådan konklusion.
(70)
APP gjorde også gældende, at ovennævnte eksportsalg burde være blevet anvendt i beregningen af dumpingmargenen, da den undersøgende myndighed har mulighed for at udpege tilsvarende varetyper, der anvendes til beregningen af normal værdi, tilpasse eksportprisen til den normale værdi eller beregne en normal værdi med henblik på at sammenligne med ovennævnte eksportsalg.
(71)
Disse påstande måtte afvises, da der ikke fandtes varetyper i referencelandet, som var tilstrækkelig identiske med de eksporterede varetyper, til at forskellene kunne dækkes ved en tilpasning af forskelle i de fysiske egenskaber. Det var heller ikke muligt at beregne den normale værdi for sådanne varetyper. Det var hverken muligt at indkredse lignende varetyper i andre transaktioner, der var udført til normal værdi, ligesom der heller ikke fandtes noget grundlag for at foretage justeringer eller på anden måde beregne normal værdi ved at anvende antagelser vedrørende salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste.
(72)
APP anmodede om præciseringer med hensyn til den rimelige fortjenstmargen, som anvendes til at beregne eksportprisen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.
(73)
I den forbindelse skal det bemærkes, at Kommissionen tog det punkt op på ny som følge af nye udviklinger. Det skal erindres, jf. betragtning 71 i forordningen om midlertidig told, at der blev anvendt en rimelig fortjenstmargen, der var meget lavere end målfortjenesten for EU-erhvervsgrenen. Kommissionen tog de tilgængelige oplysninger op på ny og reducerede den fortjenstmargen, der anvendes til beregning af eksportprisen, til en margen, der svarer til den gennemsnitlige vægtede margen indberettet af forretningsmæssigt ikke forbundne EU-importører af den pågældende vare, dvs. 4,5 %.
(74)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 68 til 71 i forordningen om midlertidig told med ovenfor anførte ændringer.
5.5. Sammenligning
(75)
APP hævdede, at de ikke kunne forstå beregningsgrundlaget for visse godtgørelser med hensyn til normal værdi (dvs. de forskellige justeringstyper og deres indvirkning på den normale værdi) og eksportpris (dvs. den anvendte metode og de beregninger, der er udført for at komme frem til forskellige kvotienter).
(76)
Med hensyn til justeringer i forbindelse med den normale værdi, jf. betragtning 9 og 66, afgav Kommissionen alle de relevante oplysninger, som den havde, til APP under hensyntagen til bestemmelserne om fortrolighed i grundforordningen. Desuden kontrollerede Kommissionen hos den samarbejdsvillige part i referencelandet, om der kunne fremlægges yderligere oplysninger om justeringer for at gøre det mere transparent. Efter at have indhentet producentens samtykke i referencelandet blev der givet flere detaljerede oplysninger til APP efter den midlertidige fremlæggelse af oplysninger, som uddybede justeringerne i forbindelse med normal værdi.
(77)
Hvad angår justeringerne i eksportprisen, skal det bemærkes, at APP opnåede fuld fremlæggelse af oplysninger. Dernæst efter APP's anmodning blev der givet præciseringer til APP efter den midlertidige fremlæggelse af oplysninger, som uddybede justeringerne i forbindelse med eksportprisen.
(78)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 72 og 73 i forordningen om midlertidig told.
5.6. Dumpingmargen
(79)
Der blev ikke indsendt relevante kommentarer til dumpingmargenen. I mangel af andre bemærkninger bekræftes konklusionerne i betragtning 74 i forordningen om midlertidig told hermed.
(80)
Under hensyn til den reviderede fortjenstmargen, som er anvendt til beregning af eksportprisen for APP, og ud fra den metode, der er fastsat i betragtning 31 til 73 i forordningen om midlertidig told, udgør de endelige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Eksporterende producent
Dumpingmargen
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd., Zhenjiang, Jiangsu-provinsen, Kina
43,5 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd., Suzhou, Jiangsu-provinsen, Kina
43,5 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd., Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
63 %
(81)
Ud fra de forhold, der er anført i betragtning 76 i forordningen om midlertidig told, blev den landsdækkende endelige dumpingmargen for Kina fastsat ved hjælp af den endelige dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder med den højeste individuelle toldsats, dvs. 63 %. I mangel af andre bemærkninger bekræftes konklusionerne i betragtning 76 i forordningen om midlertidig told hermed.
6. EU-PRODUCENTER
(82)
Kinas regering bemærkede, at en af de repræsentative producenter angiveligt skulle være forretningsmæssigt forbundet med en kinesisk virksomhed og derfor burde udelukkes fra definitionen af EU-erhvervsgrenen. Undersøgelsen viste dog, at de varer, som blev fremstillet af den omtalte kinesiske virksomhed, ikke er den pågældende vare. Derfor har forholdet ingen virkning hverken på skadesanalysen eller på indlemmelsen af denne EU-producent i definitionen af EU-erhvervsgrenen.
(83)
Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger til EU-produktionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 77 til 79 i forordningen om midlertidig told.
7. SKADE
7.1. EU-forbruget
(84)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 80 til 82 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.2. Importen til Unionen fra Kina
(85)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til importniveauet til Unionen fra Kina, bekræftes konklusionerne i betragtning 83 til 84 i forordningen om midlertidig told.
7.2.1. Prisunderbud
(86)
For at være sikker på, at dumping- og underbudsberegningerne følger en sammenhængende strategi, og som følge af de årsager, der er fastsat i betragtning 68 til 71, er underbudsberegningen blevet revideret for at udelukke eksportsalget for en virksomhed, der indgår i gruppen af en af de samarbejdsvillige eksporterende producenter.
(87)
På grundlag af de reviderede oplysninger, der er anvendt i forbindelse med beregningen, og også som følge af en mindre rettelse i beregningen blev der foretaget en mindre ændring i kvotienten for prisunderbuddet i betragtning 87. Importen til dumpingpriser underbød EU-producenternes salgspriser med et gennemsnit på 7,6 % i UP.
7.3. EU-erhvervsgrenens og de repræsentative EU-producenters økonomiske situation
7.3.1. Indledende bemærkninger
(88)
En af de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter (APP) hævdede, at skadesanalysen skulle udføres på baggrund af en ordentligt defineret EU-erhvervsgren, der skulle begrænses til de EU-producenter, som støtter klagen og samarbejder i undersøgelsen. Den nævnte producent anfører, at konklusionerne vedrørende væsentlig skade ville være anderledes, hvis visse indikatorer, f.eks. markedsandel, var blevet fastslået på baggrund af en sådan ordentligt defineret EU-erhvervsgren. Kinas regering bemærkede, at skadesanalysen ikke på sammenhængende og omfattende vis analyserede alle skadesfaktorer for klagerne og for EU-erhvervsgrenen som helhed.
(89)
For det første skal det bemærkes, at den nævnte producents erklæringer tilsyneladende har rod i indikatorer beregnet ud fra andre data og oplysninger end dem, der blev fastsat i løbet af undersøgelsen, og som er anført nedenfor og i forordningen om midlertidig told. Disse konklusioner er således faktuelt forkerte og dermed irrelevante.
(90)
For det andet er det Kommissionens praksis at foretage en evaluering af de makroøkonomiske faktorer som udtryk for den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, jf. betragtning 89 i forordningen om midlertidig told. I denne undersøgelse blev EU-erhvervsgrenen defineret som de EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, jf. betragtning 77 i forordningen om midlertidig told, uanset om producenterne støttede klagen eller samarbejdede som led i undersøgelsen. I betragtning af denne brede definition må den eksporterende producents påstand om, at EU-erhvervsgrenen ikke er blevet ordentligt defineret, afvises.
(91)
De mikroøkonomiske faktorer blev analyseret for de repræsentative EU-producenter, uanset om disse støttede klagen. De repræsentative producenter tegnede sig for 58 % af EU-produktionen. Ingen andre EU-producenter gav sig til kende med påstand om, at Kommissionens konklusioner om de mikroøkonomiske faktorer skulle være urealistiske eller udokumenterede. Der er derfor ingen grund til at rejse tvivl om de resultater, som alene er baseret på oplysninger fra de repræsentative EU-producenter.
(92)
En af de repræsentative EU-producenter indsendte yderligere bemærkninger til samarbejdsniveauet.
(93)
Det blev påstået, at en af de repræsentative EU-producenter kun delvist samarbejdede, da denne angiveligt skulle være forretningsmæssigt forbundet med en anden producent, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Virksomhederne skulle angiveligt være forretningsmæssigt forbundne som følge af overgangsaftaler indgået i forbindelse med den samarbejdsvillige EU-producents overtagelse af den anden producents segment for coated finpapir. Det blev påstået, at den samarbejdsvillige EU-producent med disse overgangsaftaler kontrollerer nogle af de papirfabrikker, som stadig ejes af den delvist overtagne producent. Til støtte for denne påstand henviste den eksporterende producent til Kommissionens beslutning (5), hvori det på overtagelsestidspunktet blev undersøgt, om transaktionen skulle betragtes som en overtagelse, jf. Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»EF-fusionsforordningen«) (6).
(94)
Denne påstand er allerede blevet behandlet i betragtning 91 i forordningen om midlertidig told. Der skal mindes om, at det af de omtalte overgangsaftaler ikke fremgik, at der var en forbindelse mellem virksomhederne ud over et normalt forretningsforhold mellem køber og sælger. Bestemmelserne i overgangsaftalerne har navnlig til formål at administrere salget af coated papir i en overgangsperiode, og ifølge disse bestemmelser har EU-producenten kun funktioner, der kan sidestilles med en salgsagents opgaver, i overgangsperioden. I de konsoliderede reviderede regnskaber og i spørgeskemabesvarelsen har EU-producenten desuden indberettet provision som agent for de pågældende papirfabrikker. Denne EU-producent har ikke erkendt at eje fabrikkerne og har dermed heller ikke erkendt at have omkostninger i den forbindelse.
(95)
I henhold til Kommissionens beslutning ovenfor blev transaktionen mellem virksomhederne betragtet som EU-producentens erhvervelse af en del af den anden virksomheds aktiviteter og ikke som en virksomhedsovertagelse som sådan. I beslutningen anføres det ikke, at virksomhederne skal anses for at være en enhed efter overtagelsen. Der er navnlig ikke tale om et joint venture mellem virksomhederne. Det skal også bemærkes, at det geografiske område, som blev undersøgt i beslutningen, omfatter EØS og ikke Unionen. Det skal endvidere bemærkes, at Kommissionen i beslutningen ikke analyserede forbindelsen mellem de pågældende virksomheder ud fra artikel 143 i Kommissionens forordning om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning om indførelse af en EF-toldkodeks (7).
(96)
I den henseende er der derfor ingen grund til at tage de foreløbige konklusioner op til fornyet overvejelse, dvs. at de to virksomheder ikke er forretningsmæssigt forbundet, jf. artikel 143 i Kommissionens forordning om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning om indførelse af en EF-toldkodeks, og at den pågældende EU-producent samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen.
(97)
Den eksporterende producent påstod også, at EU-producenternes tilknyttede virksomheder skulle have udfyldt separate spørgeskemaer, da de er separate retlige enheder. Den eksporterende producent hævdede, at der var tale om forskelsbehandling, da den blev anmodet om at tilvejebringe en særskilt anmodning om markedsøkonomisk behandling for hver enkelt enhed i gruppen.
(98)
Det skal bemærkes, at ved anmodninger om markedsøkonomisk behandling ligger bevisbyrden hos en gruppe af virksomheder med hensyn til at godtgøre, at alle virksomheder i gruppen opfylder kriterierne i forbindelse med markedsøkonomisk behandling, da afgørelsen af, hvorvidt der bør gives tilsagn om markedsøkonomisk behandling, er specifik for denne gruppe. For så vidt angår spørgeskemaerne for EU-producenter, er det formålet at afgøre, om der er tale om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen (som helhed) i UP. Påstanden om forskelsbehandling tager ikke hensyn til den klare forskel mellem målsætningerne i forbindelse med en skadesundersøgelse og en afgørelse om markedsøkonomisk behandling.
(99)
Under alle omstændigheder blev det for den pågældende EU-producent konkluderet, at det var tilstrækkeligt med en spørgeskemabesvarelse til at få en hensigtsmæssig besvarelse og analyse af skadesaspekterne. Den indsendte besvarelse ville navnlig give en detaljeret oversigt over oplysninger for de enkelte papirfabrikker, og alle nødvendige oplysninger vedrørende samtlige forretningsmæssigt forbundne producenter/sælgere af den samme vare kunne kontrolleres under kontrolbesøgene.
(100)
I et efterfølgende indlæg hævdede den eksporterende producent også, at den samme virksomhed ikke samarbejdede fuldt ud, da den indsendte sin spørgeskemabesvarelse på vegne af en ikke-eksisterende enhed, og at virksomhedens reviderede regnskaber ikke afspejler oplysningerne i spørgeskemabesvarelsen. Konklusionerne i den foregående betragtning er relevante også i den henseende.
(101)
Derfor forbliver konklusionerne i betragtning 88 til 91 uændret.
7.3.2. Data vedrørende EU-erhvervsgrenen (makroøkonomiske indikatorer)
(102)
Kinas regering gjorde gældende, at de makroøkonomiske oplysninger, der er anvendt i forbindelse med analysen, er ufuldstændige og unøjagtige og derfor ikke kan anvendes som positiv dokumentation for væsentlig skade.
(103)
Kontrol på stedet hos den klageren bekræftede, at de oplysninger, der er blevet anvendt til at fastsætte makroøkonomiske indikatorer, er direkte indsamlet hos EU-producenterne, som tegner sig for ca. 98 % af den samlede EU-produktion, og er tilstrækkeligt detaljerede til, at man kan indkredse oplysninger om den pågældende vare. Antagelser og/eller skøn er blevet anvendt på et rimeligt og berettiget grundlag, f.eks. blev arkruller ikke medregnet på grund af deres klart ubetydelige mængder, hvilket fremgik af deres andel af de repræsentative EU-producenters samlede salgsmængde. Påstanden måtte derfor afvises.
(104)
Den eksporterende producent påstod, at EU-producenternes markedsandel også skulle omfatte importen fra Schweiz, da denne import stammer fra en fabrik, som ejes af en af de repræsentative EU-producenter.
(105)
Det geografiske område i antidumpingundersøgelser er Den Europæiske Union. Påstanden måtte derfor afvises.
(106)
Det blev endvidere påstået, at klagerens markedsandel steg markant i løbet af den betragtede periode.
(107)
Markedsandelen er en makroøkonomisk indikator, som undersøges for hele EU-erhvervsgrenen og ikke for de enkelte klagere. Desuden er påstanden vedrørende klagerens markedsandel faktuelt forkert.
(108)
Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger i denne forbindelse, bekræftes de foreløbige resultater i betragtning 92 til 98 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.3.3. Data vedrørende de repræsentative EU-producenter (mikroøkonomiske indikatorer)
(109)
Den eksporterende producent anførte, at skadesanalysen er fejlagtig, da oplysningerne om papirfabrikkerne, som blev erhvervet af den EU-producent, der er omtalt i betragtning 93, ikke var inkluderet i analysen af de mikroøkonomiske indikatorer for årene 2006-2008.
(110)
Som følge af de argumenter, som denne part fremlagde, blev de mikroøkonomiske indikatorer tilpasset for således at opnå en fuldt sammenlignelig tendens over en årrække ved at udelukke oplysningerne om de erhvervede papirfabrikker for alle de undersøgte år.
(111)
Som følge af det ændrede omfang af oplysninger, der var blevet anvendt til analysen af de repræsentative EU-producenters økonomiske situation, jf. foregående betragtning, fastsættes de mikroøkonomiske indikatorer definitivt som følger:
7.3.3.1. De repræsentative EU-producenters gennemsnitlige enhedspriser
(112)
Til trods for en mindre ændring af tallene bekræftes de grundlæggende tendenser og konklusioner i betragtning 99 i forordningen om midlertidig told, i henhold til hvilke priserne på coated finpapir forblev stabile i en årrække.
Tabel 5
EU-producenternes priser
EU-producenternes priser
2006
2007
2008
2009/UP
Gennemsnitspris (EUR/ton)
692
717
691
699
Indeks
100
104
100
101
Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser.
7.3.3.2. Lagerbeholdninger
(113)
Lagrene udgjorde ca. 10 % af produktionsmængden i UP. De repræsentative EU-producenter øgede deres lagre med 10 % i den betragtede periode, særlig mellem 2006 og 2007 og senere mellem 2008 og UP. Dette faldt navnlig sammen med den kraftige stigning i dumpingimporten til lavpris fra Kina.
Tabel 6
Lagerbeholdninger
Lagerbeholdninger
2006
2007
2008
2009/UP
Lagerbeholdninger (ton)
278 265
298 547
296 387
306 588
Indeks
100
107
107
110
Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser.
7.3.3.3. Beskæftigelse, lønninger og produktivitet
Tabel 7
Beskæftigelse
Beskæftigelse
2006
2007
2008
2009/UP
Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTÆ)
7 756
7 487
7 207
6 197
Indeks
100
97
93
80
Arbejdskraftomkostninger (EUR pr. FTÆ)
54 053
54 948
57 026
58 485
Indeks
100
102
105
108
Produktivitet(enhed/ FTÆ)
453
478
486
484
Indeks
100
106
107
107
Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser.
(114)
På grund af lukninger af papirfabrikker og konsolidering hos de repræsentative EU-producenter blev antallet af ansatte kraftigt reduceret med 20 % (næsten 1 600 job) i den betragtede periode. Der er opnået effektivitetsgevinster ved at forøge og opretholde et højt output pr. ansat selv i en periode med omfattende afskedigelser. Arbejdskraftomkostningerne steg konstant med en samlet stigning på 8 % i den betragtede periode.
(115)
Konklusionerne i betragtning 102 i forordningen om midlertidig told understøttes således yderligere af de let ændrede tal.
7.3.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast
Tabel 8
Rentabilitet
2006
2007
2008
2009/UP
Rentabilitet
-1,08 %
-0,20 %
-2,49 %
2,88 %
Ændring (100=2006)
+0,88 %
-1,41 %
+3,95 %
Likviditet (1000 EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Indeks
100
81
66
129
Investeringer (1000 EUR)
151 900
151 027
127 845
87 875
Indeks
100
99
84
58
Investeringsafkast
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Ændring (100=2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser.
(116)
Rentabiliteten i den betragtede periode blev korrigeret for at afspejle rentabilitetsniveauet mere nøjagtigt. Imidlertid forbliver den grundlæggende tendens med hensyn til rentabiliteten upåvirket af ændringen. De repræsentative EU-producenter havde tab i årene 2006 til 2008, og den økonomiske situation blev først positiv i 2009, hvor verdensmarkedsprisen på papirmasse, som er den vigtigste råvare, helt usædvanligt faldt betydeligt som følge af den økonomiske afmatning. Faldet i prisen på papirmasse (-19 %) blev anset for et usædvanligt stort fald, som bidrog direkte til den forbedrede økonomiske situation i UP. Det skal bemærkes, at priserne på papirmasse efter udløbet af UP er vendt tilbage til niveauet før UP.
(117)
Hvis der foretages en mindre ændring af tallene, kan konklusionerne i forbindelse med likviditet, investering og investeringsafkast i betragtning 104 og 105 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
(118)
Den eksporterende producent påstod, at rentabilitetsstigningen ikke skulle ses som et enkeltstående tilfælde baseret på et usædvanligt fald i råvareomkostningerne, jf. betragtning 107 i forordningen om midlertidig told. Faldet i omkostningerne var til gavn for både de lokale og de kinesiske producenter, ikke blot for klagerne, og ændringen i rentabiliteten var derfor ikke udelukkende baseret på et fald i omkostningerne, men var snarere et resultat af en ændring i klagernes prisadfærd.
(119)
Endvidere påstod den eksporterende producent, at rentabiliteten styres af priserne på coated finpapir og ikke af priserne på papirmasse. Det blev imidlertid konstateret, da priserne på papirmasse faldt drastisk i 2009, at priserne på coated finpapir forblev stabile, og fortjenesten steg som en følge heraf. Derfor er der ingen sammenhæng mellem priserne og rentabiliteten i denne specifikke tidsperiode, eftersom priserne forblev stabile.
(120)
Rentabiliteten er en indikator, der analyseres for de repræsentative EU-producenter og ikke for klageren, som fremført af den pågældende part. Analysen af de indhentede oplysninger viste en direkte forbindelse mellem det usædvanlige fald i papirmassepriserne, den vigtigste råvare, og den øgede rentabilitet, hvorved stabile priser på de færdige varer havde betydning for den forbedrede rentabilitet. Selv om dette sandsynligvis også var tilfældet for andre producenter på markedet, påvirker det dog ikke konklusionen om, at den midlertidige forbedring af rentabiliteten skyldes det usædvanlige fald i råvarepriserne i UP.
7.3.3.5. Evne til at rejse kapital
(121)
Konklusionerne med hensyn til de repræsentative producenters evne til at rejse kapital, jf. betragtning 106 i forordningen om midlertidig told, bekræftes hermed.
7.4. Konklusion vedrørende skade
(122)
En eksporterende producent og Kinas regering hævdede, at der ikke forelå positiv dokumentation for, at de klagende EU-producenter havde lidt væsentlig skade. Tværtimod præsenterede klagerne generelt stabile økonomiske resultater og øgede deres rentabilitet i UP.
(123)
Først og fremmest analyseres EU-erhvervsgrenens situation for de repræsentative EU-producenter og ikke for klagerne, som fremført af parterne.
(124)
For det andet, jf. betragtning 89 og 107, er disse parters konklusioner tilsyneladende truffet på grundlag af indikatorer beregnet ud fra andre data og oplysninger end dem, der blev fastsat i løbet af undersøgelsen, og som er anført nedenfor og i forordningen om midlertidig told. Disse konklusioner er således faktuelt forkerte. Desuden var parternes analyse ikke konsekvent i brugen af de to forskellige datasæt for makro- og mikroøkonomiske indikatorer.
(125)
Det blev desuden hævdet, at forbedringen af rentabiliteten også skulle ses som en følge af erhvervsgrenens bestræbelser på omstrukturering, herunder lavere produktion, færre beskæftigede og øget produktivitet. I dette tilfælde kan de sidstnævnte faktorer ikke anses for at være de eneste skadesindikatorer, men alle skadesindikatorer skal tages i betragtning.
(126)
Grundforordningens artikel 3, stk. 5, opregner de økonomiske faktorer og indekser, der skal evalueres i forbindelse med undersøgelsen af virkningen af dumpingimport på EU-erhvervsgrenen. I artikel 3, stk. 5, anføres det udtrykkeligt, at opregningen af faktorerne ikke er udtømmende, og hverken en eller flere af disse faktorer er nødvendigvis udslagsgivende. Således bør der drages konklusioner gennem analysen af alle faktorer, selv om indikatorerne skal vurderes enkeltvis.
(127)
Generelt påvirker den eksporterende producents og Kinas regerings påstande, som anført ovenfor, ikke den konklusion, der fremkom på det foreløbige stade, og den bekræftes hermed, dvs. at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
(128)
Parterne fremkom også gentagne gange med bemærkninger til den eventuelle trussel om yderligere væsentlig skade på baggrund af de kinesiske producenters enorme kapacitetsopbygning, der fik støtte af statslige politikker og subsidier. Undersøgelsen omfattede væsentlig skade og ikke truslen om yderligere væsentlig skade. Derfor kunne disse bemærkninger ikke påvirke konklusionerne og måtte afvises.
(129)
På dette grundlag bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 107 til 111 i forordningen om midlertidig told hermed.
8. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(130)
Kommissionen modtog en række bemærkninger til de foreløbige konklusioner vedrørende årsagssammenhængen mellem dumping og skade.
8.1. Virkninger af dumpingimporten
(131)
De foreløbige konklusioner om virkningen af dumpingimporten blev anfægtet af flere parter. Hovedargumentet var, at den kinesiske import ikke havde en betydelig virkning på mængde og priser. Det blev gjort gældende, at der ikke var tale om en voldsom stigning i kinesisk import, men snarere om en gradvis stigning i løbet af årene, og derfor var virkningen ret begrænset og burde ikke overdrives af hensyn til afgørelsen af spørgsmålet om skade. Det blev desuden gjort gældende, at de kinesiske priser ikke havde nogen virkning på EU-erhvervsgrenens relativt stabile priser, heller ikke selv om de lå under EU-priserne. En af de samarbejdsvillige eksporterende kinesiske producenter drog Kommissionens konklusioner i tvivl med hensyn til, at de kinesiske priser var med til at trykke priserne. Producenten påpegede, at EU-erhvervsgrenens priser ikke bare steg i 2009, men faktisk fik EU-erhvervsgrenen også en fortjeneste, da de kinesiske priser faldt yderligere.
(132)
Udviklingen i den kinesiske import blev nøje analyseret i betragtning 84 og 114 i forordningen om midlertidig told. Det blev konstateret, at importen næsten tredobledes i den betragtede periode, især i årene fra 2006 til 2007 (+118 %) og fra 2008 til UP (+81 %). Stigningen i mængde kan derfor ikke anses for ubetydelig.
(133)
Med hensyn til priserne underbød den kinesiske import de repræsentative EU-producenters priser med 7,6 %, hvilket anses for at være betydeligt på et marked, hvor pristransparensen er så udtalt. Som anført i betragtning 112 var de repræsentative EU-producenters priser stabile i den betragtede periode med undtagelse af en usædvanlig stigning i 2007, som var det år, hvor den kinesiske eksport ikke steg. I 2009 kunne EU-producenterne holde deres priser på et stabilt niveau, men tabte yderligere markedsandel, og deres rentabilitet var udtryk for en kombination af disse stabile priser og de faldende råvareomkostninger.
(134)
Den eksporterende producent hævdede, at importen af coated finpapir fra Kina ikke har indflydelse på EU-erhvervsgrenens priser, da den ikke er sammenlignelig med coated finpapir, der fremstilles og sælges af de repræsentative EU-producenter, eftersom kun 10 % af de repræsentative EU-producenters salg blev sammenlignet i forbindelse med afgørelsen af spørgsmålet om underbud og ikke-skadevoldende prisniveau. Det skal bemærkes, at disse afgørelser er truffet på baggrund af fuldt sammenlignelige varer, hvis egenskaber alle stemmer overens, og dermed sikres der en retfærdig sammenligning. Coated finpapir fremstillet af kinesiske producenter og EU-producenter er imidlertid generelt sammenlignelige varer, jf. betragtning 42, og konkurrerer derfor direkte med hinanden på EU-markedet.
(135)
Det blev endvidere påstået, at konklusionen, med hensyn til at markedet for coated finpapir er et råvaremarked, der er kendetegnet af en høj grad af transparens, er ukorrekt, da EU-producenterne sælger ca. halvdelen af deres varer direkte til slutbrugerne. I modsætning til denne påstand solgte de repræsentative EU-producenter størstedelen af deres varer gennem forhandlere enten direkte eller indirekte (dvs. varerne sendes direkte til kunden, men ordreafgivelse og fakturering går gennem forhandlerne). Forhandlerne spiller rent faktisk en afgørende rolle både med hensyn til oplagring af varerne, og for så vidt angår pristransparensen over for markedet.
(136)
På dette grundlag bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 113 til 117 i forordningen om midlertidig told hermed.
8.2. Andre faktorers indvirkning
8.2.1. Udviklingen i forbruget på EU-markedet og den økonomiske krise
(137)
En af de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter og Kinas regering hævdede, at faldet i EU-produktionen var en følge af den internationale finanskrise og det drastiske fald i forbruget på EU-markedet, hvilket kunne ses af de negative tendenser i EU-producenternes hjemmemarkedssalg, kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse og lagerbeholdninger og skulle ikke tilskrives kinesisk import.
(138)
For at underbygge deres påstand citerede Kinas regering et manifest om konkurrence og beskæftigelse, som papir- og papirmasseindustrien havde udarbejdet i juni 2009 (»manifestet«). Dette dokument omfatter hele papir- og papirmasseindustrien og tjener et overordnet politikformål. Ud fra oplysninger i dette dokument kan der ikke drages særskilte konklusioner om produktion og salg af den pågældende vare. Det er derfor ikke muligt at konkludere, om erklæringerne eller konklusionerne i manifestet finder uindskrænket anvendelse på den pågældende vare. Da undersøgelsen desuden ikke viste, at der var en tæt forbindelse mellem finanskrisen og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, måtte dette argument afvises.
8.2.2. Råvarepriser
(139)
Der fremkom ingen nye argumenter, der medførte, at konklusionerne i betragtning 120 til 122 i forordningen om midlertidig told og betragtning 118 i denne forordning skulle tages op til fornyet overvejelse.
8.2.3. De repræsentative EU-producenters eksportresultater
(140)
Revisionen af den mikroøkonomiske indikator havde en virkning på analysen af de repræsentative EU-producenters eksportresultater, jf. betragtning 110, idet faldet i deres eksportsalg i den betragtede periode var på 16 %. Disse virksomheders eksportsalg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter udgjorde 26 % af deres samlede salg.
(141)
I modsætning til en eksporterende producents påstand blev udviklingen i de repræsentative EU-producenters eksport af den pågældende vare behandlet i betragtning 123 til 124 i forordningen om midlertidig told. Ovennævnte revision påvirker ikke de konklusioner, der blev truffet på det foreløbige stade.
(142)
De fremsatte argumenter og dokumentationen i den forbindelse om virkningen af EU-erhvervsgrenens eksportresultater gav således ikke anledning til en ændring i de konklusioner, der blev truffet på det foreløbige stade.
8.2.4. Import fra andre tredjelande
(143)
De argumenter, der blev fremsat om virkningen af importen fra andre tredjelande, blev allerede behandlet i betragtning 125 til 127 i forordningen om midlertidig told.
8.2.5. Strukturbestemt overkapacitet
(144)
Det blev påstået, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, skyldes strukturbestemt overkapacitet. Denne påstand blev allerede analyseret i betragtning 128 i forordningen om midlertidig told.
(145)
Hovedargumentet i den forbindelse er, at EU-erhvervsgrenens bestræbelser på omstrukturering blev afsluttet i 2009 gennem konsolideringen af to store producenter, hvilket medførte en umiddelbar forbedring af EU-erhvervsgrenens situation. Som nævnt i betragtning 93 i forordningen om midlertidig told fandt disse bestræbelser på omstrukturering sted fra 2000 og frem til UP. Den positive virkning af den nævnte konsolidering skulle have været synlig i form af en forbedring af kapacitetsudnyttelsen og som minimum i form af en stabil salgsmængde, men begge disse indikatorer forværredes i UP. På den anden side var det blevet konstateret, at EU-erhvervsgrenens forbedrede rentabilitet i UP primært og direkte skyldtes det usædvanlige kraftige fald i priserne på papirmasse. Derfor opretholdes konklusionerne i betragtning 128 i forordningen om midlertidig told, med hensyn til at erhvervsgrenens bestræbelser på omstrukturering blev undermineret af dumpingimporten.
8.3. Konklusion om årsagssammenhæng
(146)
På baggrund af ovenstående opretholdes de foreløbige konklusioner i betragtning 129 til 132 i forordningen om midlertidig told, med hensyn til at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. De foreløbige konklusioner om virkningen af de andre kendte faktorer, som kunne have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev også bekræftet. Disse faktorer synes ikke at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
9. UNIONENS INTERESSER
9.1. EU-erhvervsgrenen
(147)
Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger eller oplysninger med hensyn til EU-producenternes, importørernes og forhandlernes interesse. De foreløbige konklusioner i betragtning 134-138 i forordningen om midlertidig told om disse gruppers interesse bekræftes hermed.
9.2. Importører og forhandlere
(148)
Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger eller oplysninger med hensyn til importørernes og forhandlernes interesse. De foreløbige konklusioner i betragtning 139-143 i forordningen om midlertidig told om disse gruppers interesse bekræftes hermed.
9.3. Brugerne
(149)
Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger gav yderligere tre trykkerier og en sammenslutning af europæiske trykkerier og forlag sig til kende. De hævdede, at foranstaltningerne ville få negative virkninger på virksomhederne i de efterfølgende produktionsled, da prisstigninger kan resultere i en udflytning af trykkerisektoren og dermed øget import af tryksager fremstillet i de efterfølgende produktionsled. Påstanden blev støttet af den omstændighed, at i de seneste år er importen af tryksager fra Kina steget voldsomt og tegnede sig tilsyneladende for en betydelig markedsandel af EU-forbruget for alle tryksager.
(150)
Det blev også hævdet, at foranstaltningerne ville føre til forsyningsknaphed på markedet og længere leveringstider for brugerne.
(151)
De fleste af disse påstande var ikke virksomhedsspecifikke og lignede påstande, som allerede var blevet fremsat på det foreløbige stade i undersøgelsen og behandlet i betragtning 146 og 150 i forordningen om midlertidig told. Der mindes om, at samarbejdet mellem trykkerierne var begrænset og ud fra de begrænsede kvantitative oplysninger, der var indkommet, blev det konkluderet, at trykkerierne især er følsomme over for prisstigninger som følge af deres rentabilitetsniveau og den andel, som coated finpapir udgør af deres omkostninger. Imidlertid havde de fleste trykkerier ingen eller meget begrænsede direkte indkøb af kinesisk papir i UP, og mængden af kinesisk papir, der anvendes af trykkerierne, er generelt lav, og derfor vil den direkte indvirkning af tolden være ubetydelig. De fleste trykkerier anførte også, at andelen af leverancer direkte fra tredjelande ville forblive begrænset på grund af trykkeriernes behov for korte leveringstider.
(152)
Med hensyn til påstandene om tryksager fra Kina fremstillet i de efterfølgende produktionsled skal det bemærkes, at importstatistikkerne for tryksager omfatter en lang række varer, som også omfatter tryksager, der ikke er trykt på coated finpapir. Ud fra de foreliggende oplysninger kunne det ikke vurderes, hvilken del af de varer der importeres fra Kina, der trykkes på den pågældende vare, og hvad der trykkes på andre papirtyper. Det fremgår dog af de fremlagte oplysninger, at tryksager med oprindelse i Kina hovedsagelig består af visse kategorier af bøger, børnebøger, kalendere, emballage og lykønskningskort. Varer, der er mere »tidsfølsomme«, f.eks. ugeblade/blade, der udkommer en gang om måneden, og andre former for aviser, importeres i mindre grad fra Kina på grund af transporttiden. Trykning af visse tryksager kan i højere grad udflyttes, men der findes dog samtidig andre varetyper, hvor nærhed og service er afgørende, og de påvirkes derfor ikke af udenlandsk konkurrence. Selv om papir derudover er et vigtigt omkostningselement for trykkerisektoren, er det desuden en arbejdskraftintensiv industri, og arbejdskraftomkostningerne kan derfor være en endnu vigtigere faktor for udflytning. Kort sagt kan det ikke udelukkes, at importen af tryksager på coated finpapir vil stige, men det er ikke muligt at vurdere den eventuelle stigning nøjagtigt, hvilken virkning den måtte få for konkurrenceevnen for producenterne i trykkerisektoren og derigennem, hvilken direkte indvirkning prisstigningerne måtte få for de efterfølgende led i EU-trykkerisektoren.
(153)
Det fremgår endvidere af de fremlagte oplysninger, at trykkerierne lider under strukturbestemt overkapacitet, hvilket fører til en løbende omstrukturering af sektoren. En af drivkræfterne for omstrukturering var også konsolideringen af papirproducenterne i værdikæden. Trykkerisektorens eventuelle vanskeligheder i forbindelse med prisstigninger anses i overvejende grad at være forårsaget af sektorens egen strukturbestemte overkapacitet.
(154)
De interesserede parter, der fremsatte påstanden om en mulig forsyningsknaphed, fremlagde intet overslag herfor. Disse påstande er under alle omstændigheder ikke understøttet af EU-producenternes kapacitetsudnyttelse, som var på 83 % i UP, hvilket betyder, at der er ca. 1 mio. ton i fri kapacitet. På dette grundlag er det usandsynligt, at der vil forekomme forsyningsknaphed.
9.4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(155)
I lyset af ovenstående bekræftes de foreløbige konklusioner om Unionens interesser, dvs. at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre endelige foranstaltninger over for importen af coated finpapir med oprindelse i Kina.
10. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
10.1. Skadestærskel
(156)
En gruppe kinesiske eksporterende producenter anmodede om yderligere oplysninger om metoden til beregning af målfortjenesten på 8 %, der blev anvendt til beregningen af den ikke-skadevoldende pris. Gruppen henviste til klagen, i hvilken den foreslåede målfortjeneste var lavere.
(157)
Klageren anmodede til gengæld om, at målfortjenesten skulle sættes til mindst 10 %, og baserede sine argumenter på en forventet fortjenstmargen, som er blevet anvendt af uafhængige ratingagenturer i deres klassifikationsmetoder, og på den rentabilitet, som en producent, der er aktiv i et andet segment af papirfremstillingen, der ikke er påvirket af importen fra Kina, har opnået.
(158)
Det bør præciseres, at den målfortjeneste, der er anført i klagen, blev undersøgt ud fra spørgeskemabesvarelserne og kontrolbesøgene hos de repræsentative EU-producenter. Nærmere bestemt blev investeringsomkostningerne til maskiner taget i betragtning. Den målfortjeneste, der blev fastsat på dette grundlag, blev anset for at afspejle de høje forudgående investeringsbehov og risici i denne kapitelintensive industri uden dumpingimport eller subsidieret import. Derfor blev en målfortjeneste på 8 % anset for at være det niveau, som industrien kunne opnå uden dumpingimport. Som anført i betragtning 86 og for at være sikker på, at dumping- og underbudsberegningerne fulgte en sammenhængende strategi, og som følge af årsagerne i betragtning 68 til 71 er beregningen af skadestærsklen blevet revideret for at udelukke eksportsalget for en virksomhed inden for gruppen af de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter.
(159)
Med hensyn til alle andre aspekter bekræftes konklusionerne i betragtning 153 til 161 i forordningen om midlertidig told hermed.
10.2. Endelige foranstaltninger
(160)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres endelig antidumpingtold på importen af coated finpapir med oprindelse i Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadestærskel.
(161)
Det skal bemærkes, at der samtidig med antidumpingundersøgelsen blev gennemført en antisubsidieundersøgelse vedrørende importen af coated finpapir med oprindelse i Kina. Da ingen vare må pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 1, og artikel 24, stk. 1, andet afsnit, i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (8) (»antisubsidiegrundforordningen«), blev det anset for nødvendigt at afgøre, om og i hvilket omfang subsidiebeløbene og dumpingmargenerne stammer fra en og samme situation.
(162)
Med hensyn til de subsidieordninger, der udgjorde eksportsubsidier, jf. antisubsidiegrundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a), skyldes den endelige dumpingmargin, der blev fastslået for de to kinesiske eksporterende producenter (dvs. 0,05 %) til dels, at det fandtes udligningsberettigede eksportsubsidier. I forbindelse med andre subsidieordninger og i lyset af reglen om den lavest mulige told, som anvendes i denne sag, og det subsidiebeløb, der blev konstateret i den parallelle antisubsidieundersøgelse, blev det ikke fundet nødvendigt at undersøge, om og i hvilket omfang de samme subsidier udlignes to gange, når der samtidig indføres både antidumping- og udligningstold på den samme importerede vare.
(163)
Hvad angår den endelige landsdækkende dumpingmargen og det landsdækkende subsidieniveau, mindes der om, at de blev fastsat ved hjælp af den endelige dumping- og subsidiemargen for de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter med den højeste individuelle toldsats, dvs. 63 % for den endelige dumpingmargen og 16 % for den endelige subsidiemargen.
(164)
Det skal erindres, at der gælder den samme skadestærskel for både antidumping- og antisubsidieundersøgelserne. I den forbindelse skal det bemærkes, at skadestærsklen er lavere end de endelige dumpingmargener, men højere end de endelige subsidiemargener. Det anses derfor for hensigtsmæssigt at indføre en endelig udligningstold, der svarer til omfanget af de konstaterede endelige subsidiemargener, og derefter pålægge en endelig antidumpingtold op til den relevante skadestærskel.
(165)
Ud fra ovenstående og under hensyntagen til konklusionerne i Rådets forordning (EU) nr. 452/2011 af 6. maj 2011 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af coated finpapir med oprindelse i Folkerepublikken Kina (9) og på baggrund af grundforordningens artikel 14, stk. 1, sidste punktum, indføres denne told ikke i det omfang, det er nødvendigt for at opfylde bestemmelsen i dette punktum; den endelige antidumpingtold for Kina og den told, der vil blive indført, fastsættes som følger :
Virksomhed
Subsidiemargen i alt
Heraf eksportsubsidier
Dumpingmargen
Skadesmargen
Endelig udligningsberettiget told
Endelig antidumpingtold
Endelig antidumpingtold, der skal indføres
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd., Zhenjiang, Jiangsu-provinsen, Kina; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd., Suzhou, Jiangsu-provinsen, Kina
12 %
0,05 %
43,5 %
20 %
12 %
20 %
8 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang, Shandong-provinsen, Kina; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd., Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
4 %
0 %
63 %
39,1 %
4 %
39,1 %
35,1 %
Alle andre virksomheder
12 %
0,05 %
63 %
39,1 %
12 %
39,1 %
27,1 %
11. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(166)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, og under hensyntagen til at der ikke var blevet indført foranstaltninger i den parallelle antisubsidieundersøgelse, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den midlertidige told.
(167)
En af de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter hævdede, at den endelige opkrævning af den midlertidige told på de satser, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1042/2010, vil være i modstrid med grundforordningens artikel 10, stk. 3, andet punktum. Men som præciseret i denne forordning, særlig artikel 1, stk. 2, er den endelige told, der indføres ved denne forordning, faktisk højere end den midlertidige told, der blev indført. Under disse omstændigheder bør den midlertidige told på de satser, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1042/2010, opkræves endeligt -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af coated finpapir, som er papir eller pap, der er coated på den ene side eller begge sider (undtagen kraftpapir eller kraftpap), i enten ark eller ruller og med en vægt på 70 g/m2 eller derover, dog højst 400 g/m2, og med en glans på mere end 84 (målt i henhold til ISO 2470-1) med oprindelse i Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 og ex 4810 99 90 (Taric-kode 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 og 4810999020).
Den endelige antidumpingtold vedrører ikke ruller, der anvendes i rotationspresser. Ruller, der anvendes i rotationspresser, defineres som ruller, der, når de testes i henhold til ISO-testen ISO-standard 3783:2006 om fastlæggelse af papirets rivefasthed - en metode med accelereret hastighed med anvendelse af IGT-testeren (elektronisk model), giver et resultat på under 30 N/m ved måling i papirets tværsnit og et resultat på under 50 N/m ved måling i løberetningen. Den endelige antidumpingtold vedrører heller ikke multiplekspapir og multiplekskarton.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende:
Virksomhed
Antidumpingtold
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd., Zhenjiang, Jiangsu-provinsen, Kina; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd., Suzhou, Jiangsu-provinsen, Kina
20 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang, Shandong-provinsen, Kina; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd., Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
39,1 %
Alle andre virksomheder
39,1 %
3. Med hensyn til den antidumpingtold, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, vil der ikke blive opkrævet 12 % for Gold East Paper (Jiangsu) Co. og Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., 4 % for Shangdong Chenming Paper Holdings Limited og Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd. og 12 % for alle andre virksomheder, da det tilsvarende beløb opkræves i henhold til forordning (EU) nr. 452/2011.
4. På baggrund af artikel 1, stk. 2 og 3, fastsættes den endelige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fremstillet af nedenstående virksomheder, til følgende:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd., Zhenjiang, Jiangsu-provinsen, Kina; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd., Suzhou, Jiangsu-provinsen, Kina
8 %
B001
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang, Shandong-provinsen, Kina; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd., Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
35,1 %
B013
Alle andre virksomheder
27,1 %
B999
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 1042/2010, opkræves endeligt med et beløb svarende til den midlertidige told, der blev indført i henhold til artikel 1 i nævnte forordning.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. maj 2011.
32011R0451
L 128/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 451/2011
od 6. svibnja 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz premazanog finog papira podrijetlom iz Narodne Republike Kine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. i članak 14. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. PRIVREMENE MJERE
(1)
Komisija je Uredbom (EU) br. 1042/2010 (2) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu („privremene mjere”) na uvoz premazanog finog papira („PFP”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).
(2)
Postupak je pokrenut nakon pritužbe koju je 4. siječnja 2010. podnio CEPIFINE, Europsko udruženje proizvođača finog papira („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje premazanog finog papira Unije. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja je posljedica toga, što se smatralo dostatnim kako bi se opravdalo pokretanje postupka.
2. DALJNJI POSTUPAK
(3)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih se odlučilo uvesti privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih strana podnijelo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Stranama koje su to zatražile omogućena je rasprava.
(4)
Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.
(5)
Jedna je grupacija kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju („proizvođač izvoznik”) tvrdila da je trebala biti saslušana prije uvođenja privremenih mjera s obzirom da je Privremena uredba individualna mjera u smislu članka 41. Povelje o temeljnim pravima Europske unije (3).
(6)
U vezi gore navedene tvrdnje treba naglasiti nekoliko točaka: Osnovna uredba detaljno opisuje prava strana u okviru antidampinških postupaka i u vezi s tim članak 7 određuje faze postupka za uvođenje privremenih mjera. Članak 7 Osnovne uredbe navodi, između ostalog, da se privremene mjere, ako postoje, mogu uvesti u roku 9 mjeseci od pokretanja postupka. U ovom postupku Komisija je provela ispitni postupak u skladu s odredbama članka 6. Osnovne uredbe i uvela privremene mjere u skladu s odredbama članka 7. Osnovne uredbe, pri čemu su saslušane zainteresirane strane koje su to zatražile, te su imale odgovarajuću priliku dostaviti podatke i iznijeti komentare. Sud je dosljedno smatrao da„čak i da… načelo prava na raspravu zahtijeva da su izvoznici obaviješteni o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava uvesti privremene pristojbe, nepoštovanje navedenog prava ne može samo po sebi umanjiti učinak uredbe kojom se uvode konačne pristojbe kada je, tijekom postupka usvajanja potonje uredbe, uklonjena greška koja je umanjivala postupak usvajanja odgovarajuće uredbe kojom se uvode privremene pristojbe (4)”. U ovom slučaju, Komisija je ispunila obveze objave u skladu s Osnovnom uredbom te se tijekom postupka koji je doveo do usvajanja ove Uredbe poštovalo pravo proizvođača izvoznika na pravičnu raspravu.
(7)
Privremena priroda mjera koje su usvojene prema članku 7. Osnovne uredbe, između ostalog, odražava se u razdoblju od najduže šest mjeseci na koje se mogu uvesti, kao i u činjenici da se sve privremene pristojbe osiguravaju samo garancijom. Nadalje, Komisija nikada nije spriječila nijednu stranu da uloži zahtjev za održavanje više rasprava prije isteka roka od 9 mjeseci predviđenog zakonom za uvođenje privremenih mjera ako smatraju da postoji potreba za daljnjim raspravama u ovoj fazi.
(8)
Proizvođač izvoznik zatražio je pristup korištenim podacima jedinog trgovačkog društva u Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) koje je dostavilo podatke u skladu s odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Tvrdilo se da bi u suprotnom navedenoj stranci bio onemogućen pristup dokazima na temelju kojih su uvedene privremene mjere, što bi kršilo pravo strane na obranu i da je to u suprotnosti s načelom dobrog upravljanja. Ista je strana tvrdila da bi se objava povjerljivih podataka, koji se odnose na određene strane, mogla učiniti dostupnom pravnim zastupnicima grupacije proizvođača izvoznika. Pravni zastupnici obvezali bi se jamčiti povjerljivost poslovnih tajni trgovačkih društava. Tvrdnja je poduprta upućivanjem na sustave u SAD-u i Kanadi te na Sud Europske unije u slučaju G.J. Dokter i ostali protiv Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit.
(9)
Ove je zahtjeve trebalo odbaciti. Zahtjev proizvođača izvoznika odnosio se na pristup povjerljivim podacima o cijenama koje je dostavilo gore navedeno američko trgovačko društvo. Komisija nije mogla odobriti pristup tako detaljnim povjerljivim poslovnim podacima. Odobravanje pristupa takvim podacima bilo bi protivno zakonu Unije, odnosno članku 19. Osnovne uredbe jer bi dovelo do neovlaštene objave ograničenih i osjetljivih poslovnih podataka američkog trgovačkog društva. Što se tiče predložene metodologije o otkrivanju poslovnih tajni trgovačkog društva pravnim zastupnicima ostalih zainteresiranih stranaka, za razliku od sustava u SAD-u i Kanadi, Osnovna uredba ne predviđa takav postupak. Stoga je isti jasno izvan utvrđenog pravnog okvira EU-a za antidampinške postupke. U svakom slučaju, gore navedeni sudski slučaj ne podupire nikakve tvrdnje o pristupu povjerljivim podacima. Odluka se također odnosi na neka svojstvena ograničenja načela prava na obranu.
(10)
proizvođač izvoznik također je zatražio pristup dokazima koji se odnose na: svitke koje proizvođači iz Unije koriste za tisak iz role, detaljne podatke o pravnom statusu jednog reprezentativnog proizvođača iz Unije, aktivnosti i financijske podatke odabranih tvornica, detaljnim podacima o trošku proizvodnje industrije Unije i kontrolnim brojevima proizvoda reprezentativnih proizvođača iz Unije. Neki su od zatraženih podataka bili izvan opsega ispitnog postupka te su se odnosili na proizvode koji nisu obuhvaćeni ispitnim postupkom ili na aktivnost proizvođača iz Unije koja ne uključuje proizvodnju PFP-a. Što se tiče ostalih zatraženih podataka, Komisija nije mogla odobriti pristup jer bi to, prema članku 19. Osnovne uredbe, bilo neovlašteno otkrivanje povjerljivih poslovnih tajni.
(11)
Proizvođač izvoznik također je zatražio objavu imena trgovačkih društava koja su se protivila ispitnom postupku i nisu zatražila povjerljivo postupanje. Takva bi objava otkrila identitet i položaj proizvođača koji su zatražili povjerljivost te, stoga, nije bilo moguće objaviti navedene podatke.
(12)
Privremena objava bila je detaljna u mjeri u kojoj je to bilo moguće bez otkrivanja povjerljivih podataka te, zato, nije kršila temeljna prava proizvođača izvoznika, njegovo pravo na obranu ili načelo dobrog upravljanja.
(13)
Izvršene su analize štete u ovom antidampinškom i usporednom antisubvencijskom ispitnom postupku istovjetne jer su definicija industrije Unije, reprezentativni proizvođači iz Unije i razdoblje ispitnog postupka isti u oba ispitna postupka. Zbog toga su u oba postupka uzeti u obzir komentari o aspektima štete izneseni u bilo kojem od navedenih postupaka.
2.1. Razdoblje ispitnog postupka
(14)
Podsjeća se da je, kako je određeno u uvodnoj izjavi 13. Privremene uredbe, ispitni postupak o dampingu i šteti obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
3. ODNOSNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
3.1. Odnosni proizvod
(15)
Nakon privremenih mjera, proizvođač izvoznik i podnositelj pritužbe predložili su daljnje komentare o definiciji proizvoda. Neki od tih komentara bili su ponovljeni komentari na koje je već odgovoreno u Privremenoj uredbi.
(16)
Proizvođač izvoznik ponovio je da nema značajne razlike u osnovnim obilježjima PFP-a u listovima i svicima primjerenih za upotrebu u tiskarskim strojevima za tisak iz arka („odnosni proizvod”) te da, stoga, PFP za tisak iz role ne bi trebalo isključiti iz opsega proizvoda. Strana je također tvrdila da nalaz Komisije da navedeni proizvodi nisu međusobno zamjenjivi, nije potvrđen.
(17)
Podsjeća se da je ispitnim postupkom utvrđeno da su PFP koji se koristi za tisak iz role i PFP koji se koristi za tisak iz arka različite grupe proizvoda koje nisu zamjenjive kako je opisano u uvodnim izjavama 18. i 20. Privremene uredbe. I sam je proizvođač izvoznik također priznao da navedeni proizvodi nisu u potpunosti zamjenjivi.
(18)
Također treba naglasiti da tijekom razmatranog razdoblja iz NRK-a nisu uvezeni svitci za korištenje u strojevima za tisak iz role. Također se može smatrati da nije vjerojatno da bi se ti proizvodi uvozili u budućnosti jer nabava tih proizvoda s velike udaljenosti nije ekonomski održiva zbog razloga spomenutih u uvodnoj izjavi 20. Privremene uredbe.
(19)
Proizvođač izvoznik dalje je tvrdio da kriterij definiran u uvodnoj izjavi 16. Privremene uredbe, odnosno tehnička obilježja otpornosti na trganje, nije primjeren za razlikovanje između PFP-a za korištenje za tisak iz role i PFP za korištenje za tisak iz arka. Nadalje je tvrdio da je isključenje svitaka bilo na proizvoljnoj osnovi te da svici koje proizvode proizvođači iz Unije ne ispunjavaju kriterije određene u uvodnoj izjavi 16. Privremene uredbe u vezi obilježja otpornosti na trganje.
(20)
Proizvođač izvoznik također je tvrdio da Komisija nije ispunila svoju obvezu objektivnog ispitivanja dokaza koje je proizvođač izvoznik predočio službama Komisije prije Privremene uredbe, odnosno rezultate testiranja provedenog u njegovom laboratoriju kojim se mjerila otpornost na trganje svitaka koje proizvode proizvođači iz Unije.
(21)
Rezultati ispitivanja koje je predočio proizvođač izvoznik sastojali su se od sažetka rezultata testiranja koja su provedena u njegovom vlastitom laboratoriju. Ključno, rezultati nisu učinjeni dostupnima za inspekciju i komentare drugih zainteresiranih stranaka, posebno industrije Unije, niti je proizvođač izvoznik za ta ispitivanja dostavio smisleni sažetak koji nije povjerljive prirode unatoč višekratnim podsjećanjima.
(22)
Podsjeća se da je Komisija u privremenoj fazi zaključila da objektivnost i pouzdanost testiranja nisu dostatne da bi na njemu temeljila zaključke. Proizvođač izvoznik nije dostavio dodatne detaljne podatke koji bi mogli pomoći u daljnjoj procjeni pouzdanosti testiranja. Budući da nije dostavljena inačica ovog ispitivanja koja nije povjerljive prirode, trgovačka društva čiji su svitci za tisak iz role navodno ispitivani nisu mogla odgovoriti na zaključke testiranja. Komisija stoga nije mogla objektivno provjeriti jesu li podneseni rezultati testiranja pouzdani i točni i može li se u njih pouzdati za potrebe ispitnog postupka. Na temelju podataka dostupnih Komisiji, zaključci iz privremene faze o objektivnosti i pouzdanosti testiranja ne mogu se ponovno razmatrati jer se ti podaci povjerljive prirode nisu mogli usporediti s bilo kojim pouzdanim izvorima.
(23)
Nakon uvođenja privremenih mjera, isti proizvođač izvoznik predočio je rezultate daljnjeg testiranja koje je u njegovo ime proveo vanjski testni laboratorij i ponovio da je PFP koji se koristi za tisak iz role bio proizvoljno isključen iz opsega ispitnog postupka. Izvješće o testiranju navelo je da je otpornost na trganje izmjerena na 25 uzoraka svitaka za tisak iz role koje je dostavio proizvođač izvoznik i označio ih za laboratorij kao uzorke papira koje su proizveli proizvođači iz Unije. Prema tom izvješću, nijedan papir nije ispunjavao oba kriterija navedena u uvodnoj izjavi 16. Privremene uredbe.
(24)
Razmatranje izvješća o testiranju ukazalo je na to, kao prvo, da se izvješće o ispitivanju vanjskog laboratorija odnosilo uglavnom na proizvode za koje su ti rezultati bili nevažni jer većina ispitanih uzoraka nisu zapravo bili svitci za tisak iz role; drugo, izvješće o testiranju odnosilo se na proizvode koji nisu bili dovoljno identificirani jer se iz izvješća o testiranju nije moglo utvrditi je li testirani papir bio za tisak iz arka ili iz role jer je marka papira navedena u izvješću postojala u oba oblika. Nadalje, izvješće o testiranju nije dalo nikakvo jamstvo da su navedeni svici u uzorku doista bili oni koji su testirani.
(25)
Kao odgovor na izvješće o testiranju vanjskog laboratorija, podnositelj pritužbe dostavio je rezultate testiranja koje je proveo jedan proizvođač u Uniji na istim uzorcima svitaka za tisak iz role koje je navodno testirao vanjski laboratorij. To je testiranje pokazalo drukčije rezultate. Podnositelj pritužbe pripisao je razlike mogućim drukčijim uvjetima testiranja i stoga mogućoj nesukladnosti s normom ISO 3783:2006, odnosno normom prema kojoj se treba mjeriti otpornost na trganje određena u uvodnoj izjavi 16. Privremene uredbe.
(26)
Nakon objave konačnih nalaza, proizvođač izvoznik osporio je objektivnost Komisije prilikom odbacivanja rezultata testiranja vanjskog laboratorija. Tvrdio je da je testiranje izvršio neovisni stručnjak naslijepo i u skladu s relevantnom normom ISO. Dostavio je izjavu pod prisegom svojeg upravitelja kojom se objašnjava postupak pribavljanja uzoraka korištenih u testiranju kako bi se dokazala neovisnost, ispravnost i reprezentativnost testiranja.
(27)
Prvo, objektivnost izvješća vanjskog laboratorija o testiranju Komisija nikad nije dovela u pitanje i u tom pogledu je nebitno da je testiranje provedeno naslijepo. S druge strane, iskazane su sumnje u pogledu izbora i podrijetla testiranih uzoraka, a ne samoga testiranja. Argumenti proizvođača izvoznika nisu uklonili te sumnje jer nisu bili potpuni i bili su nejasni u nekoliko aspekata, na primjer, za uključivanje proizvoda koji nisu svitci za tisak iz role tvrdilo se da je posljedica administrativnih pogrešaka ili se tvrdilo da su dobavljači pogriješili i dostavili pogrešne uzorke.
(28)
Budući da niti podrijetlo niti uzorci navodno testiranih proizvoda nisu bili jasni i rezultati testiranja različitih strana bili su proturječni, smatralo se da predočeno izvješće vanjskog laboratorija o testiranju koje je obavljeno u ime kineskog proizvođača izvoznika nije uvjerljivo dokazalo da testiranje otpornosti na trganje nije bilo prikladno za razlikovanje između PFP-a prikladnog za korištenje za tisak iz role s jedne strane i PFP-a prikladnog za korištenje za tisak iz arka s druge strane. Posljedično, izvješće o testiranju nije dokazalo da je PFP koji se koristi za tisak iz role bio proizvoljno isključen iz opsega ispitnog postupka.
(29)
U pogledu važnosti otpornosti na trganje kao kriterija razlikovanja za svitke prikladne za tisak iz role, podsjeća se da se u definiciji proizvoda te dvije skupine proizvoda razlikuju jedna od druge na temelju, između ostalog, korištenja proizvoda, tj. je li proizvod prikladan za korištenje za tisak iz role ili iz arka kako je određeno zahtjevima tiskarskih strojeva na kojima se oni koriste, što se odražava, između ostalog, u svojstvu otpornosti na trganje. Nadalje, naglašava se da je otpornost na trganje samo jedno od obilježja koje razlikuje PFP za tisak iz role i PFP za tisak iz arka; uvodne izjave 16. i 18. Privremene uredbe određuju dodatne kriterije koje odnosni proizvođač izvoznik nije osporio. Proizvođač izvoznik tvrdio je da vlažnost kako je definirana u uvodnoj izjavi 18. Privremene uredbe nije posebno osnovno svojstvo prema kojem bi se razlikovali proizvodi. Međutim, tijekom ispitnog postupka u tom pogledu su ostale strane iznijele različite tvrdnje. U svakom slučaju, utvrđeno je da su krutost i otpornost na trganje najvažniji čimbenici.
(30)
Podnositelj pritužbe je u svojem odgovoru u podnesku priznao da mogu postojati svici koji ne ispunjavaju u potpunosti kriterije za otpornost na trganje navedene u Privremenoj uredbi, ali koji bi se svejedno mogli koristiti za tisak iz role. Međutim, ostao je pri svojem stavu da je otpornost na trganje jedini test prema kojem se može sa sigurnošću odrediti je li svitak doista prikladan za tisak iz role, odnosno ako svitak ispunjava kriterije za otpornost na trganje navedene u uvodnoj izjavi 16. Privremene uredbe, onda je sigurno svitak za tisak iz role.
(31)
U prilog gornjim tvrdnjama o otpornosti na trganje proizvođač izvoznik pozvao se na argumente koje je iznio jedan od proizvođača podnositelja pritužbe iz Unije u antidampinškim i antisubvencijskim ispitnim postupcima u SAD-u u kojima je proizvođač iz Unije navodno priznao da se svici za tisak iz role ne mogu razlikovati na temelju testa otpornosti na trganje ili bilo kojim drugim mjerenjem.
(32)
Podnositelj pritužbe osporio je te tvrdnje proizvođača izvoznika i tvrdio je da, suprotno od onoga što se tvrdilo, iz postupaka u SAD-u slijedi da postoji jasna razlika između svitaka za tisak iz role i PFP-a.
(33)
Prvo, treba naglasiti da su tvrdnje na koje upućuje proizvođač izvoznik iznesene u ispitnim postupcima u drugim pravnim sustavima i iznijele su ih strane različite od onih u ovom postupku te stoga nisu bitne. Drugo, tijela SAD-a u spomenutim ispitnim postupcima zaključila su da postoji jasna razlika između s jedne strane PFP-a za tisak iz arka i s druge strane svitaka za tisak iz role. Svici za rezanje smatrali su se polugotovim proizvodima, dok se svici za tisak iz role nisu smatrali „odnosnim proizvodom”. Tijela SAD-a nisu izričito definirala svitke za tisak iz role u svojoj definiciji opsega proizvoda. Zbog toga kriterij otpornosti na trganje nije bio bitan u definiciji opsega proizvoda u spomenutim ispitnim postupcima.
(34)
Na temelju gornjih komentara, za tehničko svojstvo „otpornosti na trganje” potvrđeno je da je pouzdano svojstvo za opisivanje PFP-a prikladnog za tisak iz role.
(35)
Izneseni komentari, međutim, također su otkrili da postoje svici koji se mogu koristiti za tisak iz role čak i ako ne ispunjavaju u potpunosti sve kriterije otpornosti na trganje. Zbog toga se smatralo potrebnim detaljnije definirati svitke prikladne za tisak iz role.
(36)
Kako bi se osigurao dodatni kriterij za razlikovanje svitaka za tisak iz role koji ne ispunjavaju u potpunosti sve kriterije otpornosti na trganje, podnositelj pritužbe predložio je da se svitkom za tisak iz role treba smatrati svitak koji ne prolazi sasvim na testu otpornosti na trganje, ali ima unutarnju veličinu jezgre manju od 80 mm.
(37)
Kineska vlada i proizvođač izvoznik tvrdili su da dodavanje veličine jezgre kao novog elementa u definiciji proizvoda predstavlja reviziju definicije svitaka za tisak iz role i stoga odnosnog proizvoda. Također se tvrdilo da unutarnja veličina jezgre nije prikladan kriterij jer postoje svici za tisak iz role s veličinom jezgre većom od 80 mm i svici za rezanje s veličinom jezgre manjom od 80 mm.
(38)
Komisija je nastojala detaljnije precizirati definiciju svitaka prikladnih za korištenje za tisak iz role i dati dodatna pojašnjenja radi jasnijeg razlikovanja odnosnog proizvoda i drugih proizvoda, također s ciljem sprečavanja mogućnosti izbjegavanja mjera. Predočeni dokazi o prikladnosti veličine jezgre kao zamjenskog kriterija u definiciji pokazali su, međutim, da bi taj kriterij doveo do mogućeg isključenja iz mjera odnosnog proizvoda, odnosno svitaka za rezanje s veličinom jezgre manjom od 80 mm. Stoga je taj kriterij za definiranje svitaka prikladnih za korištenje za tisak iz role odbačen.
(39)
Gore navedeno ne dovodi u pitanje pouzdanost metode po kojoj su svici prikladni za korištenje za tisak iz role bili isključeni iz opsega ispitnog postupka kako je tvrdila kineska grupacija proizvođača izvoznika.
(40)
Nisu dostavljeni daljnji komentari o isključivanju višeslojnog papira iz opsega proizvoda ispitnog postupka.
(41)
Na temelju gore navedenog, potvrđuju se uvodne izjave 14. do 26. Privremene uredbe.
3.2. Istovjetni proizvod
(42)
Budući da nisu zaprimljeni nikakvi komentari u vezi zaključaka navedenih u uvodnoj izjavi 27. Privremene uredbe, potvrđuju se privremeni nalazi u vezi istovjetnog proizvoda.
4. ODABIR UZORAKA
(43)
U izostanku bilo kakvih komentara o odabiru uzoraka, potvrđuju se uvodne izjave 28. do 30. Privremene uredbe.
(44)
Četiri proizvođača navedena u uvodnoj izjavi 29. Privremene uredbe koji su se smatrali reprezentativnima za industriju Unije kako je definirano u uvodnoj izjavi 77. Privremene uredbe u daljnjem se tekstu navode kao „reprezentativni proizvođači iz Unije”.
5. DAMPING
(45)
Samo je jedna kineska grupacija koja sudjeluje (APP, proizvođač izvoznik) dostavila komentare o dampingu nakon uvođenja privremenih mjera.
5.1. Tretman tržišnoga gospodarstva (MET)
(46)
U vezi s kriterijem 1., APP je tvrdio da su se argumenti Komisije oslanjali isključivo na navodnu nemogućnost provjere plaćanja. Zato se tvrdilo da su metode koje je strana koristila u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima („IAS”).
(47)
To se trebalo odbaciti. U vezi s tim napominje se da je ispitni postupak pokazao da nije moguće utvrditi postojanje plaćanja u vezi s prijenosom udjela trgovačkog društva i troškom glavne ulazne sirovine. Što se tiče računovodstvenih metoda, napominje se da iste nisu u skladu s IAS-om (prijeboj i iznošenja podataka povezane strane).
(48)
U vezi kriterija 1. i 2. APP je naveo da je Komisija odbacila mišljenje poznate tvrtke za računovodstveno savjetovanje kao nevažno. Navedeno je odbacivanje do neprihvatljivog odbacivanja izjave neovisnog svjedoka, čime je prekršeno pravo grupacije APP na pravični postupak. APP je tvrdio da su njegovi računovodstveni savjetnici otkrili manjkavosti u analizi Komisije o računovodstvenim postupcima i načelima, pri čemu neke točke koje je Komisija identificirala, prema mišljenju savjetnika, nisu bile značajne.
(49)
Tvrdnje grupacije APP nisu potkrijepljene nikakvim dokazima te su se morale odbaciti. U vezi toga napominje se da se čini da računovodstveni savjetnici iz gornje uvodne izjave ne osporavaju stvarne činjenice u ovom ispitnom postupku, nego su nastojali predočiti analizu nekih osnovnih računovodstvenih načela, odnosno načela razboritosti, načela realizacije, načela objektivnosti i načela materijalnosti. Treba napomenuti da navedeni računovodstveni savjetnici nisu prisustvovali provjeri na licu mjesta koju je Komisija provela u NRK-u tijekom koje je Komisija došla do saznanja iz prve ruke o stvarnim praksama grupacija APP koje su važne za ocjenu MET-a. Komisija je stranu detaljno obavijestila o uočenim nedostacima i njihovoj povezanosti s međunarodnim računovodstvenim načelima međunarodnih računovodstvenih standarda. Tumačenje navedenih načela koje dala računovodstvena tvrtka nije bilo dovoljno utemeljeno niti potkrijepljeno dokazima te nije bilo u skladu sa stvarno utvrđenim činjenicama. Doista, dokazi u predmetu potvrdili su da nisu poštovana gore navedena računovodstvena načela.
(50)
Grupacija APP navela je da su prekršena njezina temeljna prava. Tvrdilo se da je Komisija tražila od strane pretjerani teret dokaza prilikom ispitivanja MET-a.
(51)
Ovu tvrdnju je trebalo odbaciti. U vezi s tim napominje se da je Komisija u potpunosti obavijestila grupaciju APP o vrsti zatraženih podataka u vezi MET-a te je su svakoj fazi postupka nastojala provjeriti sve podatke koje je strana dostavila. Činjenica da podaci koje je dostavila strana ne potvrđuju sukladnost njezinih računovodstvenih metoda s međunarodnim računovodstvenim standardima ne znači da je teret dokaza pretjeran. Primjena MET-a iznimka je od uobičajenog režima za trgovačka društva u zemljama bez tržišnoga gospodarstva te se od strana u takvim slučajevima traži da jednostavno pokažu da su u sukladnosti s pravilima određenima člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe, pri čemu je neispunjavanje jednog kriterija dovoljno za odbijanje odobravanja primjene MET-a. U ovom postupku ispitnim je postupkom utvrđeno da grupacija APP ne može dokazati da ispunjava zahtjeve kriterija 2.
(52)
Grupacija APP također je tvrdila da je pri ocjeni MET-a manjkalo objektivnosti. Tvrdila je da je na odluku o primjeni MET-a moglo utjecati saznanje Komisije o učinku odbacivanja primjene MET-a na dampinšku maržu grupacije
(53)
Štoviše, navedene su tvrdnje neutemeljene i stoga ih je trebalo odbaciti. Nema nikakvih pokazatelja da je na odluku o primjeni MET-a moglo utjecati saznanje Komisije o učinku odbacivanja primjene MET-a na dampinšku maržu grupacije Analiza MET-a tehnička je analiza ispunjavanja pet jasnih kriterija određenih na temelju članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe, a analiza MET-a koju je predočila Komisija provedena je na temelju kriterija MET-a bez razmatranja učinka rezultata navedene analize na moguću dampinšku maržu proizvođača izvoznika. U vezi s tim podsjeća se da vremenski plan različitih segmenata provjera na licu mjesta i razlika u rasporedima koji su se primjenjivali (obrasci zahtjeva za primjenu MET-a, antidampinški upitnici, podaci iz analogne zemlje, izvozna prodaja putem povezanih strana iz Unije) zajedno s razdobljima u kojima su strane dostavljale odgovore i naknadne izmjene svojih predstavaka pokazuju da Komisija nije mogla utvrditi nikakav učinak odluke o primjeni MET-a na mogući damping strane u vrijeme iznošenja podataka o MET-u. Konačno, grupacija APP do kasne je faze dostavljala nove podatke i mijenjala podatke koji su već bili u predmetu te, stoga, nije moguće zagovarati tvrdnje da je Komisija mogla izračunati dampinške marže na temelju podataka koje nije imala.
(54)
Grupacija APP također je tvrdila da Komisija nije trebala u potpunosti provjeriti odgovore strane kako bi dobila detaljnu sliku podataka uključenih u odgovor strane na antidampinški upitnik te da postoje sumnje da je Komisija imala sve potrebne podatke za izračun dampinške marže.
(55)
Ovu tvrdnju je trebalo odbaciti. U vezi toga napominje se da je u skladu s odredbama članka 16. Osnovne uredbe, Komisija provjerila sve podatke koje su dostavile zainteresirane strane kako bi došla do reprezentativnog nalaza. Nalazi ispitnog postupka temeljili su se na provjerenim činjenicama tijekom četveromjesečnog razdoblja, a ne samo na sumnjama ili bilo kojoj vrsti neprovjerenih izjava ili navoda.
(56)
Grupacija APP navela je da se kriteriji za primjenu MET-a trebaju tumačiti s obzirom na njihov cilja kako bi se osiguralo da su cijene posljedica uobičajenih tržišnih sila. U tom s pogledu napominje da je cilj kriterija za primjenu MET-a jasno određen na temelju članka 2. stavka 7. Osnovne uredbe te da je Komisija prilikom analize zahtjeva za primjenu MET-a u primjeru grupacije APP primijenila navedena jasno određena pravila.
(57)
Grupacija APP također je tvrdila da je prilikom ocjene MET-a bilo nedostataka s obzirom na to da je provjerom odgovora na antidampinški upitnik utvrđen „pouzdan” trošak proizvodnje, dok se u ocjeni MET-a ističe da nije moguće utvrditi uplate za ulazne materijale.
(58)
Navedeno tumačenje nalaza treba se odbaciti kao pogrešno. Podsjeća se da Osnovna uredba izričito uvjetuje odobravanje primjene MET-a, a s tim i pouzdanost i korištenje podataka o vlastitoj cijeni i trošku proizvođača izvoznika za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti, s tim da trgovačko društvo uspješno dokaže da ispunjava zahtjeve određene člankom 2. stavkom 7. točkom (c). Ako bi se prihvatila gore navedena tvrdnja grupacije APP, jednostavno bi se „zaobišli” nalazi ocjene MET-a i odredbe članka 2. stavka 7. točke (c) korištenjem druge vrste podataka prikupljenih u druge svrhe. Navedeno nije u sukladnosti s odredbama Osnovne uredbe.
(59)
Podsjeća se da je, u slučaju grupacije APP, za dva od četiri povezana proizvođača izvoznika utvrđeno je da proizvode samo višeslojni karton. Uzimajući u obzir činjenicu da je višeslojni karton isključen iz opsega proizvoda kako je potvrđeno u uvodnim izjavama 40. i 41., zaključuje se da nalazi o MET-u u vezi s dva povezana proizvođača koji proizvode isključivo višeslojni karton unutar grupacije APP, nisu važni za ovaj postupak.
(60)
U nedostatku drugih komentara u vezi primjene MET-a, potvrđuju se uvodne izjave 31. do 51. Privremene uredbe.
5.2. Individualni tretman (IT)
(61)
U izostanku komentara u vezi IT-a, potvrđuju se uvodne izjave 52. do 55. Privremene uredbe.
5.3. Uobičajena vrijednost
5.3.1. Analogna zemlja
(62)
Nijedna strana nije osporila odabir SAD-a kao analogne zemlje za konačno utvrđivanje.
(63)
U izostanku komentara o odabiru analogne zemlje, potvrđuju se uvodne izjave 56. do 63. Privremene uredbe.
5.3.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(64)
Podsjeća se da je uobičajena vrijednost izračunana na temelju podataka koje je dostavio jedini proizvođač koji surađuje u analognoj zemlji (odnosno SAD-u). Stoga je uobičajena vrijednost utvrđena na temelju cijena domaće prodaje američkog proizvođača istovjetnog proizvoda koji se proizvodi u SAD-u. Tijekom RIP-a navedeni je proizvođač proizvodio i prodavao na američkom tržištu veliku većinu vrsti istovjetnog proizvoda.
(65)
Grupacija APP navela je da Komisija nije predočila potrebne podatke o uobičajenoj vrijednosti u analognoj zemlji, poput usporedivosti proizvoda, reprezentativnosti, strukture troška, mehanizama i prilagodba za primjerenu usporedbu.
(66)
Ove je tvrdnje trebalo odbaciti. U vezi s tim napominje se da, kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 9., Komisija je dostavila stranci sve odgovarajuće podatke o korištenim podacima prilikom izračuna uobičajene vrijednosti koji se mogu objaviti bez kršenja odredba članka 19. Osnovne uredbe, odnosno istodobno osiguravajući da se svi povjerljivi podaci koje je predočio jedini američki proizvođač tretiraju kao takvi te da se ne otkrivaju drugim stranama. Podaci predočeni proizvođaču izvozniku bili su smisleni i ponudili su mu mogućnost za razumijevanje metodologije koja je primjenjuje u skladu s odredbama članka 2. Osnovne uredbe.
(67)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 64. do 67. Privremene uredbe.
5.4. Izvozna cijena
(68)
Grupacija APP tvrdila je da nije trebalo isključiti izvoznu prodaju jednog njezinog trgovačkog društva koje surađuje u ispitnom postupku iz izračuna dampinške marže čak i u slučaju da nema jednakih proizvoda. Također se tvrdilo da količine izvoza navedenog trgovačkog društva nisu bile male, nego znatne.
(69)
U vezi navedenih tvrdnji napominje se da su se razmatrale prodajne vrijednosti navedenih transakcija prilikom utvrđivanja izvoznih cijena, ali uobičajena vrijednost navedenih transakcija nije se mogla utvrditi jer nije bilo usporedivih vrsta proizvoda u analognoj zemlji te, stoga, usporedba nije bila moguća. U vezi izvoznih količina navedenog trgovačkog društva, naglašava se da su iste predstavljale samo mali dio ukupne izvozne prodaje grupacije APP te se čini da su njihove razine cijena u skladu s razinama cijena ukupne izvozne prodaje grupacije APP. Konačno, treba napomenuti da se velika većina izvoznih transakcija koristila za potrebe određivanja je li izvoz bio dampinški ili ne, odnosno onoga koji se u potpunosti podudara s uobičajenom vrijednosti koja je utvrđena u analognoj zemlji. Stoga, tvrdnje grupacije APP u vezi izvozne cijene morale su se odbaciti jer ne mogu dovesti u pitanje nalaz o štetnom dampingu s obzirom na to da je osnova za izračun jasno reprezentativna. Činjenica da u analognoj zemlji ne postoji podudarajuća uobičajena vrijednost za svaku vrstu izvozne transakcije svojstvena je takvom nalazu.
(70)
Grupacija APP također je navela da se gore navedena izvozna prodaja trebala koristiti prilikom izračuna dampinške marže jer ispitno tijelo može identificirati slične vrste proizvoda koje se koriste za izračun uobičajene vrijednosti, prilagoditi izvoznu cijenu uobičajenoj vrijednosti ili izračunati uobičajenu vrijednost za usporedbu s navedenom izvoznom prodajom.
(71)
Navedene tvrdnje trebalo je odbaciti jer u analognoj zemlji nije bilo vrsta proizvoda koje bi bile dovoljno slične izvezenim vrstama proizvoda da se izjednače razlike prilagodbom za razlike u fizičkim obilježjima. Isto tako, nije bilo moguće izračunati uobičajenu vrijednost za takve vrste proizvoda. Nisu se mogle identificirati niti slične vrste proizvoda u ostalim transakcijama uobičajene vrijednosti niti je bila dostupna ikakva osnova za prilagođavanje ili izračun uobičajene vrijednosti na drugi način korištenjem prodajnih, općih i administrativnih troškova i predviđene dobiti.
(72)
Grupacija APP zatražila je pojašnjenja u vezi objektivne profitne marže koja je koristila za izračun izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe.
(73)
U vezi s tim napominje se da je Komisija ponovno razmotrila navedenu točku nakon novog razvoja događaja. Podsjeća se da se, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 71. Privremene uredbe, koristila objektivna profitna marža znatno niža od ciljne dobiti za industriju Unije. Komisija je preispitala dostupne podatke i smanjila stopu profitne marže koja se koristila za izračun izvozne cijene na stopu jednaku ponderiranoj prosječnoj stopi koju je naveo niz nepovezanih uvoznika odnosnog proizvoda iz Unije, odnosno 4,5 %.
(74)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 68. do 71. Privremene uredbe.
5.5. Usporedba
(75)
Grupacija APP tvrdila je da ne može razumjeti osnovu za izračun određenih prilagodba u vezi uobičajene vrijednosti (odnosno vrstu prilagodba i njihov utjecaj na uobičajenu vrijednost) i izvozne cijene (odnosno metodologiju koja se koristila i izračune koji su izvršeni kako bi se doseglo više omjera).
(76)
U vezi prilagodba uobičajene vrijednosti, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 9. i 66., Komisija je predočila grupaciji APP sve odgovarajuće podatke koje je mogla predočiti, uzimajući u obzir odredbe o povjerljivosti u Osnovnoj uredbi. Nadalje, Komisija je provjerila sa stranom koja surađuje u analognoj zemlji može li iznijeti daljnje podatke o prilagodbama kako bi se poboljšala transparentnost. Nakon što je dobila suglasnost proizvođača iz analogne zemlje, Komisija je grupaciji APP predočila detaljnije podatke nakon privremene objave, dalje objašnjavajući prilagodbe uobičajene vrijednosti.
(77)
U vezi prilagodba izvozne cijene, napominje se da je grupacija APP dobila potpune podatke. Nakon toga, prema zahtjevu grupacije APP, nakon privremene objave dostavljena su pojašnjenja o prilagodbama izvozne cijene.
(78)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 72. i 73. Privremene uredbe.
5.6. Dampinška marža
(79)
U vezi s dampinškom maržom nisu zaprimljeni nikakvi značajni komentari. U izostanku drugih komentara, potvrđuje se uvodna izjava 74. Privremene uredbe.
(80)
Uzimajući u obzir revidiranu stopu profitne marže koja se koristila za izračun izvozne cijene za grupaciju APP i na temelju metodologije utvrđene uvodnim izjavama 31. do 73. Privremene uredbe, konačne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, jesu kako slijedi:
Proizvođač izvoznik
Dampinška marža
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, NRK
43,5 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, NRK
43,5 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, NRK
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, NRK
63 %
(81)
Na temelju činjenica navedenih u uvodnoj izjavi 76. Privremene uredbe, konačna antidampinška marža na području cijele zemlje za NRK utvrđena je pomoću konačne dampinške marže koja je utvrđena za trgovačka društva koja surađuju s najvišom individualnom stopom pristojbe, odnosno 63 %. U izostanku drugih komentara, potvrđuje se uvodna izjava 76. Privremene uredbe.
6. PROIZVOĐAČI IZ UNIJE
(82)
Vlada NRK-a komentirala je da je jedan od reprezentativnih proizvođača navodno bio povezan s jednim kineskim trgovačkim društvom i da bi ga stoga trebalo isključiti iz definicije industrije Unije. Ispitni je postupak, međutim, otkrio da proizvodi koje proizvodi navedeno kinesko trgovačko društvo nisu odnosni proizvod. Stoga taj odnos nema nikakvog utjecaja na analizu štete niti na uključivanje tog proizvođača iz Unije u definiciju industrije Unije.
(83)
U izostanku daljnjih komentara o proizvodnji Unije, potvrđuju se uvodne izjave 77. do 79. Privremene uredbe.
7. ŠTETA
7.1. Potrošnja Unije
(84)
U izostanku komentara o potrošnji Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 80. do 82. Privremene uredbe.
7.2. Uvoz u Uniju iz NRK-a
(85)
U izostanku komentara o razini uvoza u Uniju iz NRK-a, potvrđuju se uvodne izjave 83. do 84. Privremene uredbe.
7.2.1. Sniženje cijena
(86)
Kako bi se osigurao usklađeni pristup prilikom izračuna dampinga te sniženja cijena i prodajnih cijena te zbog razloga određenih uvodnim izjavama 68. do 71., izračun sniženja cijena revidiran je kako bi se isključila izvozna prodaja trgovačkog društva unutar grupacije jednog proizvođača izvoznika koji surađuje.
(87)
Na temelju promijenjenih podataka koji se koriste prilikom obračuna te, također, zbog manje ispravke izračuna, stopa sniženja cijene u uvodnoj izjavi 87. neznatno je revidirana. Dampinški uvoz snizio je prodajne cijene proizvođača iz Unije za prosječno 7,6 % u RIP-u.
7.3. Gospodarsko stanje industrije Unije i reprezentativnih proizvođača iz Unije
7.3.1. Uvodne napomene
(88)
Jedan kineski proizvođač izvoznik koji surađuje (APP) tvrdio je da je analizu štete trebalo izvršiti na razini ispravno definirane industrije Unije koju je trebalo ograničiti na proizvođače iz Unije koji podupiru pritužbu i surađuju u ispitnom postupku. Proizvođač je tvrdio da bi zaključci o materijalnoj šteti bili drukčiji da su neki pokazatelji poput tržišnog udjela utvrđeni na razini tako „ispravno definirane” industrije Unije. Vlada NRK-a komentirala je da analiza štete nije dosljedno i sveobuhvatno analizirala sve čimbenike štete za podnositelje pritužbe i za industriju Unije kao cjelinu.
(89)
Kao prvo, naglašava se da su tvrdnje navedenog proizvođača vjerojatno iznesene na temelju pokazatelja koji su izračunani korištenjem drukčijih podataka od onih koji su utvrđeni u ispitnom postupku i navedeni u nastavku te u Privremenoj uredbi. Posljedično, ti su zaključci činjenično pogrešni i, stoga, nebitni.
(90)
Drugo, praksa je Komisije procijeniti makroekonomske čimbenike radi pokazatelj štete koja je pretrpljena na razini industrije Unije kao cjeline, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 89. Privremene uredbe. U ovom ispitnom postupku industrija Unije definirana je na razini proizvođača iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju u Uniji (uvodna izjava 77. Privremene uredbe), bez obzira na to jesu li proizvođači podržali pritužbu ili surađivali u ispitnom postupku. S obzirom na navedenu široku definiciju, odbačene su tvrdnje proizvođača izvoznika da industrije Unije nije „ispravno” definirana.
(91)
Mikroekonomski čimbenici analizirani su na razini reprezentativnih proizvođača iz Unije, bez obzira na to podržavaju li isti pritužbu ili ne. Reprezentativni proizvođači obuhvaćaju 58 % proizvodnje Unije. Nijedan od ostalih proizvođača iz Unije nije se javio i tvrdio da bi zaključci Komisije o mikroekonomskim čimbenicima bili nepouzdani ili neutemeljeni. Stoga nema razloga za dovođenje u pitanje nalaza utvrđenih na temelju podataka koje su dostavili samo reprezentativni proizvođači iz Unije.
(92)
Jedan je reprezentativni proizvođač iz Unije dostavio daljnje komentare o razini suradnje.
(93)
Tvrdilo se da je jedan reprezentativni proizvođač iz Unije samo djelomično surađivao jer je navodno bio povezan s drugim proizvođačem koji nije surađivao u ispitnom postupku. Za trgovačka društva tvrdilo se da su povezana kao posljedica prijelaznih sporazuma zaključenih u vrijeme kada je proizvođač iz Unije koji surađuje stekao poslovni segment PFP-a drugog proizvođača. Tvrdilo se da kroz navedene prijelazne sporazume proizvođač iz Unije koji surađuje kontrolira neke tvornice koje su ostale u vlasništvu proizvođača nad kojim je stečeno djelomično vlasništvo. Kao potporu svojim tvrdnjama, proizvođač izvoznik uputio je na Odluku Komisije (5) kojom se u trenutku stjecanja ispitivalo treba li transakciju smatrati stjecanjem u smislu Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba EZ-a o spajanju) (6).
(94)
Ova je tvrdnja već razmotrena u uvodnoj izjavi 91. Privremene uredbe. Podsjeća se da navedeni prijelazni sporazumi nisu pokazali nikakav odnos između trgovačkih društava koji bi bio izvan uobičajenog poslovnog odnosa između kupca i prodavatelja. Posebno, uvjeti prijelaznog sporazuma imaju za cilj upravljanje prodajom premazanog papira za prijelazno razdoblje i prema tim uvjetima proizvođač iz Unije ima samo funkcije usporedive s prodajnim zastupnikom tijekom prijelaznog razdoblja. Nadalje, u svojim konsolidiranim revidiranim izvješćima i u svojem odgovoru na upitnik proizvođač je prijavio prihod od provizije dok je djelovao kao zastupnik za odnosne tvornice; proizvođač iz Unije nije priznavao vlasništvo te stoga niti troškove za navedene tvornice.
(95)
Prema gore navedenoj Odluci Komisije, transakcija između trgovačkih društava smatrala se stjecanjem proizvođača iz Unije dijela poslovanja drugog trgovačkog društva, a ne preuzimanjem trgovačkog društva kao takvog. Odluka ne ukazuje na to da bi trgovačka društva trebalo smatrati jednim subjektom nakon stjecanja; posebno, nema zajedničkog pothvata između trgovačkih društava. Također se napominje da je zemljopisni opseg koji se ispitivao u gornjoj odluci područje EGP-a, a ne područje EU-a. Također se napominje da Komisija nije u Odluci analizirala odnos između navedenih trgovačkih društava u smislu članka 143. IPCCC-a (7).
(96)
U vezi s tim zato nema razloga za ponovno razmatranje privremenih zaključaka, odnosno da dva trgovačka društva nisu povezana u smislu članka 143. IPCCC-a te da je navedeni proizvođač iz Unije u potpunosti surađivao u ispitnom postupku.
(97)
Proizvođač izvoznik također je tvrdio da je svako trgovačko društvo povezano s proizvođačima iz Unije trebalo ispuniti posebne odgovore na upitnik jer su zasebni pravni subjekti. Proizvođač izvoznik tvrdio je da je bio diskriminiran jer se od njega tražilo da dostavi zasebni zahtjev za primjenu MET-a za svaki subjekt unutar grupacije.
(98)
Napominje se da u slučaju zahtjeva za primjenu MET-a, grupacija trgovačkih društava mora dokazati da sva trgovačka društva unutar grupacije ispunjavaju kriterije za odobravanje primjene MET-a jer se odluka o odobravanju primjene MET-a odnosi na grupaciju. U slučaju upitnika za proizvođače iz Unije, svrha je utvrditi postoji li materijalna šteta za industriju Unije kao cjelinu tijekom RIP-a. Tvrdnja o diskriminaciji zanemaruje jasnu razliku između ciljeva ispitnog postupka štete i utvrđivanja MET-a.
(99)
U slučaju navedenog proizvođača iz Unije smatralo se da bi jedan odgovor na upitnik bio dovoljan za smisleni odgovor i analizu aspekata štete. Posebno, odgovor je pružio detaljnu razradu podataka na razini pojedinačne tvornice papira i svi potrebni podaci koji se odnose na sve povezane proizvođače/prodavatelje istovjetnog proizvoda mogli su se provjeriti tijekom posjeta radi provjere.
(100)
U naknadnom podnesku proizvođač izvoznik također je tvrdio da isto trgovačko društvo nije u potpunosti surađivalo jer je ispunilo odgovor na upitnik u ime nepostojećeg subjekta te da revidirana izvješća trgovačkog društva ne odražavaju podatke iz njegovog odgovora na upitnik. Zaključci iz prethodne uvodne izjave također su relevantni i u ovom pogledu.
(101)
Stoga zaključci iz uvodnih izjava 88. do 91. ostaju nepromijenjeni.
7.3.2. Podaci koji se odnose na industriju Unije (makroekonomski pokazatelji)
(102)
Kineska vlada tvrdila je da su makroekonomski podaci koji su se koristili za analizu nepotpuni i netočni te se stoga ne mogu koristiti kao pozitivni dokaz materijalne štete.
(103)
Provjera na licu mjesta u podnositelju pritužbe potvrdila je da su podaci koji su se koristili za utvrđivanje makroekonomskih pokazatelja izravno prikupljeni od proizvođača iz Unije koji čine oko 98 % ukupne proizvodnje Unije i dovoljno su detaljni za identificiranje podataka o odnosnom proizvodu. Korištene pretpostavke i/ili procjene temeljile su se na razumnim i opravdanim osnovama, odnosno svici za rezanje nisu uzeti u obzir zbog svojeg očito neznatnog obujma, što se očituje u njihovom udjelu u ukupnom obujmu prodaje reprezentativnih proizvođača iz Unije. Ovu je tvrdnju stoga trebalo odbaciti.
(104)
Proizvođač izvoznik tvrdio je da bi tržišni udio proizvođača iz Unije također trebao uključivati uvoz iz Švicarske jer isti dolazi iz tvornice koja je u vlasništvu jednog od reprezentativnih proizvođača iz Unije.
(105)
Zemljopisni je opseg antidampinških ispitnih postupaka Europska unija. Ovu je tvrdnju stoga trebalo odbaciti.
(106)
Također se tvrdilo da se tržišni udio podnositelja pritužbe znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja.
(107)
Tržišni je udio makropokazatelj koji se analizira na razini cijele industrije Unije, a ne na razini podnositelja pritužbe. Drugo, navod o tržišnom udjelu podnositelja pritužbe činjenično je netočan.
(108)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se privremeni nalazi određeni u uvodnim izjavama 92. do 98. Privremene uredbe.
7.3.3. Podaci koji se odnose na reprezentativne proizvođače iz Unije (mikroekonomski pokazatelji)
(109)
Proizvođač izvoznik komentirao je da je analiza štete manjkava zbog činjenice da podaci o tvornicama papira koje je stekao proizvođač iz Unije iz uvodne izjave 93. nisu uključeni u analizu mikroekonomskih pokazatelja za razdoblje od 2006. do 2008.
(110)
Nakon argumenata koje je predočila navedena strana, mikroekonomski su pokazatelji prilagođeni kako bi predočili u potpunosti usporedivo kretanje tijekom godina tako što su izostavljeni podaci o stečenim tvornicama za sve godine obuhvaćene ispitnim postupkom.
(111)
Nakon izmjena opsega podataka koji su se koristili za analizu gospodarskog stanja reprezentativnih proizvođača iz Unije, kako se objašnjava u prethodnoj uvodnoj izjavi, mikroekonomski su pokazatelji konačno utvrđeni kako slijedi:
7.3.3.1. Prosječne jedinične cijene reprezentativnih proizvođača iz Unije
(112)
Usprkos neznatno izmijenjenim podacima, potvrđuju se osnovna kretanja i nalazi u uvodnoj izjavi 99. Privremene uredbe da su cijene premazanog finog papira ostale stabilne tijekom godina.
Tablica 5.
Cijene proizvođača iz Unije
Cijene proizvođača iz Unije
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Prosječna cijena (EUR/tona)
692
717
691
699
Indeks
100
104
100
101
Izvor: provjereni odgovori na upitnik.
7.3.3.2. Zalihe
(113)
Zalihe su činile oko 10 % obujma proizvodnje u RIP-u. Reprezentativni proizvođači iz Unije povećali su razine svojih zaliha za 10 % tijekom razmatranog razdoblja, posebno između 2006. i 2007. i potom između 2008. i RIP-a. To se dogodilo usporedno s naglim porastom dampinškog uvoza po niskim cijenama iz NRK-a.
Tablica 6.
Zalihe
Zalihe
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Zalihe (u tonama)
278 265
298 547
296 387
306 588
Indeks
100
107
107
110
Izvor: provjereni odgovori na upitnik.
7.3.3.3. Zaposlenost, plaće i produktivnost
Tablica 7.
Zaposlenost
Zaposlenost
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Zaposlenost - ekvivalent punog radnog vremena (EPRV)
7 756
7 487
7 207
6 197
Indeks
100
97
93
80
Trošak rada (EUR/EPRV)
54 053
54 948
57 026
58 485
Indeks
100
102
105
108
Produktivnost (jedinica/EPRV)
453
478
486
484
Indeks
100
106
107
107
Izvor: provjereni odgovori na upitnik.
(114)
Zbog zatvaranja tvornica papira i konsolidacije reprezentativnih proizvođača iz Unije, broj zaposlenika značajno se smanjio za 20 % (gotovo 1 600 radnih mjesta) tijekom razmatranog razdoblja. Učinkovitost je postignuta podizanjem i održavanjem velike proizvodnje po zaposleniku čak i za vrijeme značajnog otpuštanja. Troškovi rada po zaposleniku stalno su se povećavali te su iznosili ukupno 8 % tijekom razmatranog razdoblja.
(115)
Zaključke predstavljene u uvodnoj izjavi 102. Privremene uredbe tako dodatno potvrđuju neznatno izmijenjeni podaci.
7.3.3.4. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja
Tablica 8.
Profitabilnost
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Profitabilnost
-1,08 %
-0,20 %
-2,49 %
2,88 %
Promjena (100 = 2006.)
+ 0,88 %
-1,41 %
+ 3,95 %
Novčani tok (u tisućama eura)
260 047
211 036
172 570
336 753
Indeks
100
81
66
129
Ulaganja (u tisućama eura)
151 900
151 027
127 845
87 875
Indeks
100
99
84
58
Povrat ulaganja
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Promjena (100 = 2006.)
+ 0,19 %
-2,00 %
+ 1,12 %
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
(116)
Stopa profitabilnosti tijekom razmatranog razdoblja ispravljena je kako bi preciznije odražavala razinu profitabilnosti. Međutim, navedena promjena ne utječe na osnovno kretanje profitabilnosti. Reprezentativni proizvođači iz Unije pretrpjeli su gubitke između 2006. i 2008., a financijsko stanje postalo je pozitivno tek u 2009. kad se cijena papirne mase, odnosno glavne sirovine, na svjetskom tržištu značajno smanjila kao posljedica gospodarskog pada. Pad cijene papirne mase (- 19 %) smatrao se neuobičajeno velikim te je izravno pridonio poboljšanju financijskog stanja u RIP-u. Treba napomenuti da su se od RIP-a cijene papirne mase vratile na razine prije RIP-a.
(117)
Nakon neznatne modifikacije podataka, potvrđuju se nalazi o novčanom toku, ulaganju i povratu ulaganja navedeni u uvodnim izjavama 104. i 105. Privremene uredbe.
(118)
Proizvođač izvoznik tvrdio je da se poboljšanje profitabilnosti ne bi smjelo smatrati ograničenim slučajem koji se temelji na iznimnom padu troškova sirovine, kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 107. Privremene uredbe. Pad troškova bio je koristan za sve lokalne i kineske proizvođače, a ne samo za podnositelja pritužbe. Stoga se napredak u profitabilnosti nije temeljio isključivo na smanjenju troškova, nego je prije bio posljedica promjene ponašanja podnositelja pritužbe u vezi cijena.
(119)
Nadalje, proizvođač izvoznik tvrdio je da profitabilnost određuju cijene PFP-a, a ne cijena papirne mase. Međutim, utvrđeno je da su u trenutku naglog pada cijena papirne mase u 2009. cijene PFP-a ostale stabilne, a kao posljedica toga porasla je dobit. Stoga, s obzirom na to da su cijene ostale stabilne, ne može se uspostaviti veza između cijena i profitabilnosti u navedenom konkretnom vremenskom razdoblju.
(120)
Stopa profitabilnosti pokazatelj je koji se analizira na razini reprezentativnih proizvođača iz Unije, a ne na razini podnositelja pritužbe, kako to predlaže strana. Analiza prikupljenih podataka pokazala je izravnu vezu između iznimnog pada cijena papirne mase, glavne sirovine, i povećane profitabilnosti, pri čemu su stabilne cijene gotovih proizvoda doista igrale ulogu u poboljšanju profitabilnosti. Iako je to vjerojatno također bio slučaj za druge proizvođače na tržištu, navedeno ne utječe na zaključak da je navedeno privremeno poboljšanje profitabilnosti uzrokovano iznimnim padom cijena sirovine u RIP-u.
7.3.3.5. Sposobnost prikupljanja kapitala
(121)
Potvrđuju se nalazi o sposobnosti prikupljanja kapitala reprezentativnih proizvođača navedenoj u uvodnoj izjavi 106. Privremene uredbe.
7.4. Zaključak o šteti
(122)
Jedan proizvođač izvoznik i kineska vlada tvrdili su da nema pozitivnih dokaza da su proizvođači iz Unije koji su podnijeli pritužbu pretrpjeli materijalnu štetu. Naprotiv, podnositelji pritužbe predočili su ukupno stabilne gospodarske rezultate i povećanu profitabilnost u RIP-u.
(123)
Kao prvo, stanje industrije Unije analizira se na razini reprezentativnih proizvođača iz Unije, a ne na razini podnositeljâ pritužbe, kako to predlažu strane.
(124)
Drugo, kako je već istaknuto u uvodnim izjavama 89. i 107., čini se da su zaključci navedenih strana doneseni na temelju pokazatelja izračunanih na temelju različitih podataka od onih koji su utvrđeni tijekom ispitnog postupka i navedeni gore te u Privremenoj uredbi. Posljedično, navedeni su zaključci činjenično pogrešni. Nadalje, analiza strana nije bila dosljedna prilikom korištenja dvaju različitih skupova podataka za makro pokazatelje i mikro pokazatelje.
(125)
Tvrdilo se nadalje da se poboljšanje profitabilnosti također treba smatrati posljedicom napora u restrukturiranju industrije, uključujući smanjenje proizvodnje, zaposlenosti i povećanu produktivnost. U tom slučaju potonji čimbenici ne mogu se smatrati jedinim pokazateljima štete, nego sve pokazatelje štete treba razmatrati zajedno.
(126)
Članak 3. stavak 5. Osnovne uredbe navodi gospodarske čimbenike i pokazatelje koje treba procijeniti prilikom ispitivanja učinka dampinškog uvoza na industriju Unije. Članak 3. stavak 5. izričito navodi da popis čimbenika nije konačan, niti da jedan navedeni čimbenik ili nekoliko njih ne moraju nužno biti odlučujući. Stoga, iako se pokazatelji trebaju ocijeniti pojedinačno, zaključci se moraju donijeti analizom svih čimbenika.
(127)
Ukupno gledajući, gore navedene tvrdnje proizvođača izvoznika i kineske vlade ne utječu na zaključak koji je donesen u privremenoj fazi, a koji se, stoga, potvrđuje, odnosno da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
(128)
Strane su također više puta komentirale moguću prijetnju buduće materijalne štete s obzirom na golemi porast kapaciteta kineskih proizvođača koji podržavaju državna politika i subvencije. Opseg ispitnog postupka bio je postojanje materijalne štete, a ne prijetnja buduće materijalne štete. Stoga ti komentari nisu mogli utjecati na nalaze i morali su se zanemariti.
(129)
Na temelju gore navedenog, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama 107. do 111. Privremene uredbe.
8. UZROČNOST
(130)
Komisija je primila nekoliko komentara o privremenim nalazima u vezi uzročno-posljedične veze između dampinga i štete.
8.1. Učinak dampinškog uvoza
(131)
Nekoliko je strana osporavalo privremene nalaze o učinku dampinškog uvoza. Glavni je argument bio da kineski uvoz nema značajni učinak u smislu obujma i cijena. Tvrdilo se da nije bilo naglog povećanja kineskog uvoza, nego se isti povećavao postupno tijekom godina te je stoga njegov učinak bio prilično ograničen, što se ne bi trebalo preuveličavati za potrebe utvrđivanja štete. Dalje se tvrdilo da kineske cijene, čak i ako su bile niže od cijena u Uniji, nisu imale nikakav učinak na relativno stabilne cijene industrije Unije. Jedan je kineski proizvođač izvoznik osporio nalaz Komisije da bi došlo do snižavanja cijena uzrokovanog kineskim cijenama. Istaknuo je da su u 2009., kada su kineske cijene dodatno pale, cijene industrije Unije ne samo zabilježile porast, nego su zapravo omogućile industriji Unije ostvarivanje dobiti.
(132)
Razvoj kineskog uvoza detaljno se analizirao u uvodnim izjavama 84. i 114. Privremene uredbe. Utvrđeno je da se uvoz gotovo utrostručio tijekom razmatranog razdoblja, posebno u godinama od 2006. do 2007. (+ 118 %) i od 2008. do RIP-a (+ 81 %). Porast obujma stoga se ne može smatrati nevažnim.
(133)
U smislu cijena, kineski je uvoz snizio cijene reprezentativnih proizvođača iz Unije za 7,6 %, što se smatra značajnim na tržištu na kojem je transparentnost cijena visoka. Kako je opisano u uvodnoj izjavi 112., cijene reprezentativnih proizvođača iz Unije bile su stabilne tijekom razmatranog razdoblja, s iznimnim povećanjem u 2007., godini u kojoj kineski uvoz nije rastao. U 2009. proizvođači iz Unije mogli su održavati svoje cijene stabilnima na račun daljnjega gubitka tržišnog udjela, a njihova profitabilnost proizlazila je iz kombinacije navedenih stabilnih cijena i smanjenog troška sirovine.
(134)
Proizvođač izvoznik tvrdio je da uvoz PFP-a iz NRK-a nema učinka na cijene industrije Unije jer isti nije usporediv s PFP-om koji proizvode i prodaju reprezentativni proizvođači iz Unije, s obzirom na to da je samo 10 % prodaje reprezentativnih proizvođača iz Unije uspoređeno pri utvrđivanju sniženja cijena i neštetne razine cijena. Naglašava se da se navedena utvrđivanja temelje na potpuno usporedivim proizvodima koji se izravno podudaraju u svim svojstvima kako bi se osigurala primjerena usporedba. Međutim, PFP koji proizvode proizvođači iz Kine i iz Unije općenito su usporedivi proizvodi kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 42. i stoga su jedan drugome izravno konkurentni na tržištu Unije.
(135)
Tvrdilo se nadalje da je nalaz da je tržište PFP-a tržište primarnih proizvoda kojeg obilježava visoki stupanj transparentnosti netočan jer proizvođači iz Unije prodaju oko polovice svojih proizvoda izravno krajnjim korisnicima. Nasuprot toj tvrdnji, reprezentativni proizvođači iz Unije prodavali su većinu svojih proizvoda putem trgovaca, izravno ili neizravno (takozvana „prodaja po nalogu” kada se proizvodi isporučuju izravno kupcu, ali narudžba i izdavanja računa odvijaju se preko trgovaca). Trgovci imaju ključnu ulogu i u skladištenju proizvoda i u osiguranju transparentnosti cijena na tržištu.
(136)
Na temelju gore navedenog, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama 113. do 117. Privremene uredbe.
8.2. Učinak ostalih čimbenika
8.2.1. Razvoj potrošnje na tržištu Unije i gospodarska kriza
(137)
Jedan kineski proizvođač izvoznik i vlada NRK-a tvrdili su da je smanjenje proizvodnje Unije posljedica globalne financijske krize i naglog pada potrošnje na tržištu Unije, kao što potvrđuju negativna kretanja vidljiva iz domaće prodaje proizvođača iz Unije, iskorištenosti kapaciteta, zaposlenosti i razine zaliha, te se isto ne treba pripisati kineskom uvozu.
(138)
Kao potvrdu svoje tvrdnje kineska vlada navela je Manifest za konkurentnost i zaposlenost koji je izdala industrija papira i papirne mase u lipnju 2009. („Manifest”). Navedeni dokument obuhvaća sve sektore industrije papira i papirne mase te služi za potrebe opće politike. Na temelju podataka u tom dokumentu nije se moglo doći do zasebnih zaključaka o proizvodnji i prodaji odnosnog proizvoda. Stoga nije moguće zaključiti primjenjuju li se zapravo navodi ili nalazi u Manifestu pojedinačno na odnosni proizvod. Budući da, osim toga, ispitni postupak nije otkrio jaku povezanost između financijske krize i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije, ovaj se argument morao odbaciti.
8.2.2. Cijene sirovina
(139)
Nisu predočeni novi argumenti za ponovno razmatranje zaključaka donesenih u uvodnim izjavama 120. do 122. Privremene uredbe i u uvodnoj izjavi 118. ove Uredbe.
8.2.3. Realizacija izvoza reprezentativnih proizvođača iz Unije
(140)
Revizija mikroekonomskih pokazatelja, kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 110., utjecala je na analizu realizacije izvoza reprezentativnih proizvođača iz Unije tako da je smanjenje njihove izvozne prodaje u razmatranom razdoblju iznosilo 16 %. Izvozna prodaja nepovezanim stranama koju su ostvarila navedena trgovačka društva predstavljala je 26 % njihove ukupne prodaje.
(141)
Suprotno tvrdnji jednog proizvođača izvoznika, razvoj uvoza odnosnog proizvoda reprezentativnih proizvođača iz Unije već je razmotren u Privremenoj uredbi u uvodnim izjavama 123. do 124. Gornja revizija ne utječe na navedene zaključke donesene u privremenoj fazi.
(142)
Izneseni argumenti i dokazi o učinku realizacije izvoza industrije Unije stoga nisu doveli do promjene zaključaka iznesenih u privremenoj fazi.
8.2.4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(143)
Izneseni argumenti o učinku uvoza iz ostalih trećih zemalja već su razmotreni u uvodnim izjavama 125. do 127. Privremene uredbe.
8.2.5. Prekomjerni strukturni kapacitet
(144)
Tvrdilo se da je šteta koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije posljedica prekomjernih strukturnih kapaciteta. Navedeni je čimbenik već razmotren u uvodnoj izjavi 128. Privremene uredbe.
(145)
Glavni je izneseni argument u vezi s tim da su napori industrije Unije za restrukturiranjem završeni u 2009. konsolidacijom dvaju velikih proizvođača, što je dovelo do trenutačnog poboljšanja stanja industrije Unije. Kako se opisuje u uvodnoj izjavi 93. Privremene uredbe, napori za restrukturiranje trajali su od 2000. do RIP-a. Pozitivni učinak spomenute konsolidacije trebao se odraziti u poboljšanju iskorištenosti kapaciteta i barem u stabilnom obujmu prodaje, ali su se oba navedena pokazatelja pogoršala u RIP-u. S druge strane, utvrđeno je da je poboljšanu profitabilnosti industrije Unije u RIP-u prvenstveno i izravno uzrokovao izniman jednokratni pad cijena papirne mase. Zato se zadržavaju zaključci iz uvodne izjave 128. Privremene uredbe da je dampinški uvoz ugrozio napore za restrukturiranje industrije.
8.3. Zaključak o uzročnosti
(146)
Na temelju gore navedenog, zadržavaju se privremeni nalazi određeni uvodnim izjavama 129. do 132. Privremene uredbe da je dampinški uvoz iz NRK-a uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe. Također se potvrđuju privremeni nalazi o učinku ostalih poznatih čimbenika koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije: navedeni čimbenici nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
9. INTERES UNIJE
9.1. Industrija Unije
(147)
Nisu zaprimljeni nikakvi dodatni komentari ni podaci o interesu proizvođača iz Unije i uvoznika i trgovaca. Stoga se potvrđuju privremeni nalazi u uvodnim izjavama 134. do 138. Privremene uredbe o interesu navedenih skupina.
9.2. Uvoznici i trgovci
(148)
Nisu zaprimljeni nikakvi dodatni komentari ni podaci o interesu uvoznika i trgovaca. Stoga se potvrđuju privremeni nalazi u uvodnim izjavama 139. do 143. Privremene uredbe o interesu navedenih skupina.
9.3. Korisnici
(149)
Nakon objave privremenih mjera javile su se tri dodatne tiskare i jedno udruženje europskih tiskara i izdavača. Tvrdili su da bi mjere imale negativne učinke na industrije na kraju proizvodnog lanca jer bi povećanja cijena mogla dovesti do premještanja tiskarske industrije, što bi dovelo do povećanog uvoza tiskanog materijala na kraju proizvodnog lanca. Navedena je tvrdnja potkrijepljena činjenicom da se uvoz tiskanog materijala iz NRK-a naglo povećao u posljednjim godinama i očigledno zauzeo značajni tržišni udio u europskoj potrošnji cjelokupnog tiskanog materijala.
(150)
Također se tvrdilo da bi mjere uzrokovale nedostatak ponude na tržištu i dulje rokove isporuke za korisnike.
(151)
Većina navedenih tvrdnji nije se odnosila na konkretna trgovačka društva te je bila slična tvrdnjama koje su već iznesene u privremenoj fazi ispitnog postupka i razmotrene u uvodnim izjavama 146. i 150. Privremene uredbe. Podsjeća se da je suradnja tiskara bila je ograničena i na temelju dobivenih ograničenih podataka o količinama utvrđeno je da su zbog svoje razine profitabilnosti i udjela PFP-a u svojim troškovima tiskare doista osjetljive na povećanja cijena. Međutim, većina tiskara nije imala ili je imala vrlo ograničen broj izravnih nabava kineskog papira u RIP-u, a iznos kineskog papira kojeg koriste tiskare općenito je mali pa bi stoga izravni učinak pristojbe bio zanemariv. Većina tiskara također je naglasila da bi zbog njihove potrebe za kratkim rokovima isporuke udio isporuka izravno iz trećih zemalja ostao ograničen.
(152)
U pogledu tvrdnji o tiskanom materijalu na kraju proizvodnog lanca iz NRK-a, treba naglasiti da uvozna statistika o tiskanom materijalu obuhvaća širok asortiman proizvoda koji uključuje završni tiskani materijal koji se ne tiska na premazanom finom papiru. Na temelju dostupnih podataka nije se moglo procijeniti koji se udio proizvoda uvezenih iz NRK-a tiska na odnosnom proizvodu, a koji se tiska na drugim vrstama papira. Međutim, iz dostavljenih podataka poznato je da se tiskani materijal podrijetlom iz NRK-a uglavnom sastoji od nekih posebnih kategorija knjiga, dječjih knjiga, kalendara, ambalaže i čestitka. Proizvodi koji su više „osjetljivi na vrijeme”, poput tjednika/mjesečnika i ostalih novina manje podliježu uvozu iz NRK-a zbog vremena potrebnog za prijevoz. Dok tisku nekih tiskanih proizvoda može više odgovarati premještanje, s druge strane postoje vrste proizvoda za koje su blizina i usluga ključni i stoga na njih ne bi utjecala strana konkurencija. Nadalje, iako je papir važan element troška za tiskarsku industriju, ona je također radno intenzivna industrija pa stoga troškovi rada mogu biti značajniji poticaj za premještanje. Zaključno, ne može se isključiti da će se uvoz tiskanih proizvoda koji se tiskaju na PFP-u povećati, ali nije moguće s bilo kakvom točnošću procijeniti koja bi mogla biti razina povećanja i u kojoj mjeri bi isto imalo ulogu u konkurentnosti tiskarske industrije te stoga kakav izravni učinak bi povećanja cijena mogla imati na tiskarsku industriju na kraju proizvodnog lanca u Uniji.
(153)
Iz dostavljenih podataka također je poznato da tiskarska industrija trpi od prevelikog strukturnog kapaciteta, što ima za posljedicu stalno restrukturiranje sektora. Jedan od poticaja za restrukturiranjem bila je i konsolidacija proizvođača papira unutar vrijednosnog lanca. Za bilo kakvu poteškoću tiskarske industrije u povećanju cijena smatra se da je uglavnom posljedica tog prevelikog strukturnog kapaciteta unutar same industrije.
(154)
Zainteresirane strane koje su spomenule mogući nedostatak ponude nisu navele količinu ili procjenu moguće nestašice. Za ove se tvrdnje u svakom slučaju čini da nisu potvrđene stopom iskorištenosti kapaciteta proizvođača iz Unije, koja je bila 83 % u RIP-u, što ostavlja oko milijun tona slobodnog kapaciteta. Na temelju toga nije vjerojatno da bi došlo do nestašica.
9.4. Zaključak o interesu unije
(155)
U vezi gore navedenog, potvrđuju se privremeni nalazi o interesu Unije, odnosno da nema utemeljenih razloga protiv uvođenja konačnih mjera na uvoz PFP-a podrijetlom iz NRK-a.
10. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
10.1. Razina uklanjanja štete
(156)
Jedna skupina kineskih proizvođača izvoznika zatražila je daljnje detalje o metodi koja se koristila za izračun ciljne dobiti od 8 5 koja se koristila za izračun neštetne cijene. Ista se pozvala na pritužbu u kojoj je predložena ciljna dobit bila niža.
(157)
Podnositelj pritužbe s druge je strane je zatražio da se ciljna dobit treba odrediti na najmanje 10 %, temeljeći svoj argument na očekivanoj profitnoj marži koju koriste nezavisne bonitetne agencije u svojoj metodologiji klasifikacije te na profitabilnosti koju je ostvario proizvođač aktivan u drugom segmentu proizvodnje papira koji nije pogođen kineskim uvozom.
(158)
Treba pojasniti da je ciljna dobit, kako se navodi u pritužbi, razmotrena na temelju odgovora na upitnik i posjeta radi provjere kod reprezentativnih proizvođača iz Unije. Točnije, uzet je u obzir trošak ulaganja u strojeve. Utvrđeno je da bi ciljna dobit određena na potonjoj osnovi trebala odražavati visoka prethodna ulaganja i rizike uključene u tu kapitalno intenzivnu industriju u izostanku dampinškog i/ili subvencioniranog uvoza. Stoga se ciljna dobit od 8 % smatra razinom koju bi industrija mogla dosegnuti u izostanku dampinškog uvoza. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 86., kako bi se osigurao usklađeni pristup prilikom izračuna dampinga te sniženja cijena i prodajnih cijena te zbog razloga određenih uvodnim izjavama 68. do 71., izračun razine uklanjanja štete revidiran je kako bi se isključila izvozna prodaja trgovačkog društva unutar grupacije jednog proizvođača izvoznika koji surađuje.
(159)
Potvrđuju se uvodne izjave 153. do 161. Privremene uredbe u svim ostalim aspektima.
10.2. Konačne mjere
(160)
S obzirom na donesene zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, treba uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz premazanog finog papira podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od dampinga i utvrđene dampinške marže, u skladu s pravilom niže pristojbe. U ovom slučaju, stopu pristojbe treba na odgovarajući način odrediti na razini utvrđene štete.
(161)
Napominje se da je antisubvencijski ispitni postupak proveden usporedno s antidampinškim ispitnim postupkom u vezi uvoza premazanog finog papira podrijetlom iz NRK-a. Budući da, prema članku 14. stavku 1. Osnovne uredbe i članku 24. stavku 1. drugom podstavku Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (8) („Osnovna antisubvencijska uredba”), nijedan proizvod ne podliježe i antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama, za potrebe rješavanja jedne te iste situacije koja proizlazi iz dampinga ili iz izvoznih poticaja, smatralo se neophodnim utvrditi proizlaze li, i u kojoj mjeri, iznosi poticaja i dampinške marže iz iste situacije.
(162)
Što se tiče programa subvencija koje su činile izvozne subvencije u smislu članka 4. stavka 4. točke (a) Osnovne antisubvencijske uredbe, konačna dampinška marža utvrđena za dva kineska proizvođača izvoznika djelomično (odnosno 0,05 %) je posljedica postojanja izvoznih subvencija protiv koji se mogu uvesti kompenzacijske mjere. U pogledu ostalih programa subvencija, s obzirom na pravilo niže pristojbe u ovom slučaju te iznosa subvencioniranja utvrđenog u antisubvencijskom ispitnom postupku koji se usporedno provodio, nije se smatralo potrebnim dodatno ispitati jesu li i u kojoj mjeri iste subvencije kompenzirane dvaput kada se antidampinške i kompenzacijske pristojbe istodobno uvedu na isti uvezeni proizvod.
(163)
Što se tiče konačnih stopa dampinga i razina subvencija na području cijele zemlje, podsjeća se da su iste utvrđene pomoću konačne dampinške marže i konačne marže subvencije koje su utvrđene za kineske proizvođače izvoznike koji surađuju s najvišim individualnim stopama pristojbe, odnosno 63 % za konačnu dampinšku maržu i 16 % za konačnu maržu subvencije.
(164)
Podsjeća se da se ista razina uklanjanja štete primjenjuje u antidampinškim i antisubvencijskim ispitnim postupcima. U vezi s tim napominje se da je razina uklanjanja štete niža od konačne dampinške marže, ali viša od konačnih marža subvencije. Zato se smatra primjerenim uvesti konačnu kompenzacijsku pristojbu na razini utvrđenih konačnih marža subvencije, a potom uvesti konačnu antidampinšku pristojbu do odgovarajuće razine uklanjanja štete.
(165)
Na temelju gore navedenog i uzimajući u obzir nalaze određene u Uredbi Vijeća (EU) br. 452/2011 od 6. svibnja 2011. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz premazanog finog papira podrijetlom iz Narodne Republike Kine (9) te u svijetlu članka 14. stavka 1. zadnje rečenice Osnovne uredbe da se navedena pristojba neće uvesti do mjere koja je potrebna kako bi se uskladilo s pravilom određenim navedenom rečenicom, stopa konačne antidampinške pristojbe za NRK i stopa po kojoj će se uvesti takve pristojbe određuju se kako slijedi:
Trgovačko društvo
Ukupna marža subvencije
Pri čemu je izvozna subvencija
Dampinška marža
Marža štete
Konačna stopa kompenzacijske pristojbe
Konačna stopa AD pristojbe
Konačna stopa AD pristojbe koja se uvodi
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, NRK; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, NRK
12 %
0,05 %
43,5 %
20 %
12 %
20 %
8 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, NRK; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, NRK
4 %
0 %
63 %
39,1 %
4 %
39,1 %
35,1 %
Sva ostala trgovačka društva
12 %
0,05 %
63 %
39,1 %
12 %
39,1 %
27,1 %
11. KONAČNA NAPLATA PRIVREMENE PRISTOJBE
(166)
U pogledu visine utvrđene dampinške marže i u svijetlu razine štete koju je pretrpjela industrija Unije te uzimajući u obzir da nikakve privremene mjere nisu uvedene usporednim antisubvencijskim ispitnim postupkom, smatra se neophodnim da se iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom uvedenom Privremenom uredbom trebaju konačno naplatiti do iznosa uvedene privremene pristojbe.
(167)
Jedan je kineski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdio da bi konačna naplata privremene pristojbe po stopama određenima člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1042/2010 bila u suprotnosti s člankom 10. stavkom 3. drugom rečenicom Osnovne uredbe. Međutim, kako je pojašnjava u ovoj Uredbi, a posebno u njezinom članku 1. stavku 2., konačna pristojba uvedena ovom Uredbom zapravo je viša od privremene pristojbe koja je uvedena. U navedenim okolnostima potrebno je konačno naplatiti privremenu pristojbu po stopama određenima člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1042/2010,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na premazani fini papir, odnosno papir ili karton premazan s jedne ili obje strane (isključujući kraft papir i kraft karton), bilo u listovima ili svicima, čija je težina 70g/m2 ili više, a da ne prelazi 400g/m2 i svjetlina veća od 84 (izmjereno u skladu s normom ISO 2470-1), trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 and ex 4810 99 90 (oznake TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 i 4810999020) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
Konačna antidampinška pristojba ne odnosi se na svitke koji se koriste u strojevima za tisak iz role. Svici pogodni za korištenje u strojevima za tisak iz role definiraju se kao oni svici koji, kad se u skladu s normom testiranja ISO 3783:2006 utvrđuje njihova otpornost na čupanje - metoda povećane brzine korištenjem uređaja IGT (električni model), daju rezultat manji od 30 N/m kad se ispituje u poprečnom smjeru toka vlakanaca i rezultat manji od 50 N/m kad se ispituje u smjeru proizvodnje papira. Osim toga, konačna antidampinška pristojba ne odnosi se na višeslojni papir i višeslojni karton.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe jest kako slijedi:
Trgovačko društvo
Stopa antidampinške pristojbe
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, NRK; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, NRK
20 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, NRK; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, NRK
39,1 %
Sva ostala trgovačka društva
39,1 %
3. U vezi antidampinške pristojbe predviđene člankom 1. stavkom 2., ista u iznosu od 12 % neće se naplatiti trgovačkim društvima Gold East Paper (Jiangsu) Co. i Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., u iznosu od 4 % trgovačkim društvima Shangdong Chenming Paper Holdings Limited i Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd te u iznosu od 12 % svim ostalim trgovačkim društvima ako se odgovarajući iznos naplati u skladu s Uredbom (EU) br. 452/2011.
4. U vezi s gornjim člankom 1. stavkom 2. i člankom 1. stavkom 3., stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest kako slijedi:
Trgovačko društvo
Stopa antidampinške pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, NRK; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, NRK
8 %
B001
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, NRK; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, NRK
35,1 %
B013
Sva ostala trgovačka društva
27,1 %
B999
5. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 1042/2010 konačno se naplaćuju po stopi određenoj člankom 1. ove Uredbe.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 6. svibnja 2011.