RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 510/2010
af 14. juni 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), som ophæver Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 1242/2009 (3) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 2. februar 2009 af Smiths Detection Group Limited (»klageren«) på vegne af en producent, der tegner sig for mere end 80 % af den samlede EU-produktion af visse systemer til scanning af fragt. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted, og at der blev forvoldt væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt mundtligt.
(4)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Kommissionen fortsatte navnlig sin undersøgelse vedrørende aspekter i forbindelse med EU-forbruget. Kommissionen kontaktede i den forbindelse de interesserede parter, navnlig brugere og producenter af den pågældende vare, med henblik på at efterprøve de påstande, parterne var fremkommet med angående en række transaktioner.
(5)
Der mindes om, at dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. juli 2007 til den 31. december 2008 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«), jf. betragtning 9 i forordningen om midlertidig told. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2004 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
(6)
Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina (»den kinesiske producent«) påstod, at der ikke er belæg for at anvende en undersøgelsesperiode på 18 måneder i stedet for de 12 måneder, der normalt anvendes i antidumpingundersøgelser. Den kinesiske producent påstod, at undersøgelsesperioden blot skulle have omfattet kalenderåret 2008.
(7)
Det skal indledningsvis bemærkes, at den kinesiske producent ikke anfægtede brugen af en UP på 18 måneder i forbindelse med den midlertidige fase af undersøgelsen. Påstanden blev først fremsat efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Undersøgelsesperioden var dog allerede angivet i meddelelsen om indledning af proceduren og i spørgeskemaerne, dvs. ved undersøgelsens start. De særlige årsager til at vælge en UP på 18 måneder fremgår af betragtning 9 i forordningen om midlertidig told. Parten fremlagde ingen argumenter, der rejste tvivl om begrundelsen vedrørende de relativt få transaktioner på dette marked.
(8)
For at sikre fuld sammenlignelighed mellem tallene for UP og tallene for de foregående år, er alle parternes oplysninger om skade og årsagssammenhæng for UP dog blevet udregnet på årsbasis.
(9)
Den kinesiske producent påstod desuden, at valget af UP var foretaget med henblik på at manipulere skadesfaktorerne. Denne påstand må afvises.
(10)
Kommissionen havde ved undersøgelsens indledning ikke, og kunne ikke have, kendskab til det komplekse sæt af data og tal, der vedrører skadesindikatorerne. Disse data blev først beregnet i løbet af undersøgelsen.
(11)
Endelig skal det bemærkes, at det ikke er første gang, der fastsættes en UP, der er længere end 12 måneder (f.eks. 16 måneder i forbindelse med calciummetal med oprindelse i Kina og Rusland, fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 892/94 (4), eller en UP på 18 måneder i forbindelse med dinatriumcarbonat med oprindelse i USA, fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 823/95 (5).
(12)
Den kinesiske producent påstod desuden, at underskrivelsen af en kontrakt omfatter alle transaktioner på et bestemt tidspunkt, uanset om salget foregår gennem en udbudsprocedure, og at der dermed ikke er behov for en udvidet UP. Denne påstand er ikke overbevisende, da den ikke vedrører det grundlæggende problem med relativt få transaktioner på dette marked. Datoen for undertegnelsen af kontrakten blev udelukkende anvendt for at få en tilstrækkelig klar viden om de væsentlige elementer af salget samt at få en veldefineret dato med henblik på at skelne mellem de transaktioner, der skulle indgå i henholdsvis UP og i de forudgående perioder, og hvad der skulle udelades.
(13)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende UP, bekræftes betragtning 9 i forordningen om midlertidig told.
(14)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(15)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
3. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(16)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev varedefinitionen taget op til ny behandling i lyset af bemærkningerne fra den kinesiske producent og en detaljeret gennemgang af de påstande, som EU-erhvervsgrenen var fremkommet med. Denne gennemgang førte til den konklusion, at varer baseret på alfa- og betateknologi ikke kan anvendes til scanning af fragt. Det anses derfor for berettiget at udelukke disse to typer teknologier fra varedækningen. Der fremkom ikke andre indlæg, der kunne anfægte den foreløbige konklusion om, at de resterende teknologier (bortset fra alfa og beta), der indgår i varedækningen, kan anvendes til scanning af fragt, og at alle varetyper kan anvendes til det samme formål, nemlig at scanne fragt ved hjælp af det samme væsentlige aspekt, nemlig emission af stråler i forbindelse med scanning af fragt. I UP blev der i alt fald i EU solgt enheder af den pågældende vare baseret på gammastråler.
(17)
Ud fra det ovenstående konkluderes det, at alle typer systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af gammastråler, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 and ex 9030 10 00, og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, de samme grundlæggende anvendelsesformål og konkurrerer med hinanden på EU- markedet. På denne baggrund bekræftes konklusionerne i betragtning 10 til 15 i forordningen om midlertidig told, for så vidt at de ikke refererer til alfa- eller betastråleteknologier.
(18)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende samme vare, bekræftes betragtning 16 i forordningen om midlertidig told.
(19)
Ud fra ovenstående konkluderes det derfor endeligt, at alle de ovenfor omhandlede typer systemer til scanning af fragt anses for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
4. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(20)
Den kinesiske producent anmodede ikke om markedsøkonomisk behandling og anmodede kun om individuel behandling. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 19 og 20 i forordningen om midlertidig told.
2. Individuel behandling
(21)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til individuel behandling, bekræftes betragtning 21til 25 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(22)
Ingen af parterne anfægtede valget af USA som referenceland.
(23)
Den kinesiske producent gentog sine bemærkninger om manglende samarbejdsvilje fra en virksomhed i Amerikas Forenede Stater (»USA«), som er forretningsmæssigt forbundet med klageren. Det blev påstået, at klageren anvendte data vedrørende den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i USA til at beregne den normale værdi i klagen, mens klageren som led i undersøgelsen påstod, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed ikke producerer den samme vare. Den eksporterende kinesiske producent påstod, at klagerens forretningsmæssigt forbundne virksomhed i USA burde have været forpligtet til at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, og at manglende samarbejdsvilje burde anses for en begrundelse for at behandle klageren som ikke-samarbejdsvillig, og dermed for at afslutte proceduren. Det blev desuden påstået, at Kommissionen burde have afklaret og efterprøvet, om den amerikanske virksomhed producerer den samme vare. Endelig anfægtede den eksporterende kinesiske producent brugen af EU's ikke-præferentielle oprindelsesregler som indikator for, om en erhvervsdrivende kan betragtes som producent af en vare.
(24)
Hvad angår bemærkningerne om, at der i klagen anvendtes data fra klagerens forretningsmæssigt forbundne amerikanske virksomhed, skal det bemærkes, at oplysningerne om den normale værdi i klagen var baserede på generelle priser i USA, som er offentligt tilgængelige på den amerikanske regerings websted om GSA Advantages. For to typer af den samme vare forelå der ingen offentligt tilgængelige priser, og klageren skulle derfor beregne den normale værdi på grundlag af oplysningerne om produktionsomkostningerne i EU justeret til USA-niveau på grundlag af klagerens kendskab til det amerikanske marked.
(25)
Den kinesiske producent fremlagde desuden ingen beviser, der kunne rejse tvivl om konklusionerne i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told.
(26)
EU's antidumpinglovgivning indeholder på ingen måde en regel om, at en procedure skal afsluttes, fordi en producent i referencelandet har besluttet ikke at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. En producent kan være forretningsmæssigt forbundet med klageren, uden at dette ændrer denne konklusion. Den retssag, som den kinesiske producent fremhæver, nemlig T-249/06 (Interpipe), er ikke relevant i denne sammenhæng, da der i den pågældende sag var tale om, i hvilket omfang en EU-producents datterselskab var forpligtet til at samarbejde i forbindelse med fastlæggelsen af skade. Dette adskiller sig fra indgivelsen af data til fastlæggelse af den normale værdi i referencelandet.
(27)
Hvad angår påstanden om definitionen af begrebet producent, skal det bemærkes, at det af undersøgelsen fremgik, at klageren producerer den samme vare i EU, og at denne fremstillingsaktivitet giver oprindelsesstatus i henhold til EU's ikke-præferentielle oprindelsesregler. Der findes ingen lovkrav om at fremsætte en konklusion vedrørende status for de juridiske enheder, der ikke er omfattet af den nuværende undersøgelse, ikke er etableret i EU, eller hvis data ikke blev anvendt i forbindelse med undersøgelsen til at fastlægge eventuelle konklusioner.
(28)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende valget af referenceland, bekræftes konklusionerne i betragtning 26 til 37 i forordningen om midlertidig told.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi
(29)
Der mindes om, at den normale værdi blev beregnet på grundlag af data fra den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet (dvs. USA) og EU-erhvervsgrenen. Den normale værdi for en varetype, der importeredes til EU, blev således fastsat på grundlag af den amerikanske producents hjemmemarkedssalg af den samme vare produceret i USA. Den samarbejdsvillige amerikanske producent fremstillede ikke andre varetyper, der kunne sammenlignes med de varetyper, der importeres fra Kina til EU. For at opnå et bredere grundlag for den normale værdi undersøgte Kommissionen også, om den normale værdi for andre varetyper kunne fastsættes på andet grundlag, jf. grundforordningens bestemmelser i artikel 2, stk. 7, litra a) (»et andet rimeligt grundlag«). Det blev i den foreløbige fase konkluderet, at efterprøvede oplysninger om EU-erhvervsgrenens omkostninger kunne anvendes for visse varetyper.
(30)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indsendte den kinesiske producent bemærkninger vedrørende den normale værdi.
(31)
Den kinesiske producent påstod, at den normale værdi burde nedjusteres med et beløb svarende til omkostningsforskellen mellem egenproducerede og eksternt indkøbte acceleratorer, idet den kinesiske virksomhed producerer acceleratorer, mens den amerikanske producent og EU-erhvervsgrenen køber dem.
(32)
Vedrørende denne påstand skal det bemærkes, at den ikke var ledsaget af dokumentation, selv om Kommissionen anmodede om sådan dokumentation i forbindelse med undersøgelsen.
(33)
Den kinesiske producent anmodede Kommissionen om at fremlægge den nøjagtige specifikation for de specifikke modeltyper, der anvendtes til at beregne den normale værdi. Det skal i den forbindelse bemærkes, at EU-erhvervsgrenen og producenten i referencelandet betragter sådanne oplysninger som fortrolige. Hvis man fremlægger det nøjagtige navn på modellerne, vil de parter, der modtager disse oplysninger kunne beregne de priser, der faktisk blev opkrævet, for de specifikke modeltyper eller de omkostninger og priser, som blev lagt til grund for beregningen af den normale værdi for en række modeltyper, idet modellerne indgik i en enkelt serie, og de specifikke kendetegn for denne serie allerede var blevet oplyst, og da der kun anvendtes et begrænset antal modeltyper til beregningen af den normale værdi. Sådanne oplysninger er ganske rigtigt fortrolige, og påstanden blev derfor afvist.
(34)
Den kinesiske producent rejste tvivl om den måde, hvorpå Kommissionen havde fastsat den normale værdi på grundlag af EU-erhvervsgrenens data. Producenten påstod, at de faktiske salgspriser burde anvendes i stedet for pristilbud i forbindelse med udbud. Det skal indledningsvist erindres, at EU-erhvervsgrenens data blev anvendt med henblik på at opnå en større repræsentativitet i sammenligningen af den normale værdi og den kinesiske producents eksportsalg. Den normale værdi for de typer af den pågældende vare, for hvilke der ikke kunne beregnes en normal værdi på grundlag af de tilgængelige oplysninger i USA, blev derfor, i det omfang det var muligt, fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra EU-erhvervsgrenen for de samme varetyper, der var importeret fra Kina.
(35)
Den beregnede normale værdi blev således beregnet for en række varetyper (andre end mobile systemer til scanning af fragt) på grundlag af standardomkostninger uden hensyntagen til anlægsarbejder og installation på stedet, og ved at tilføje en procentsats for fortjeneste, som i alle tilfælde var betydeligt lavere end den målfortjeneste, der blev anvendt ved fastsættelsen af skadesmargenen. Undersøgelsen fastslog, EU-erhvervsgrenen anvendte standardomkostninger for alle de varetyper, den udbyder. Optegnelserne vedrørende beregningen af disse standardomkostninger, beregningsmetoden og sammenligningen med de faktiske omkostninger som led i beregningen af standardomkostninger blev efterprøvet og fundet i orden.
(36)
EU-erhvervsgrenens omkostningsstruktur blev desuden sammenlignet med omkostningsstrukturen hos den amerikanske producent af den samme vare. Det blev konstateret, i) at den amerikanske producents fortjenstmargen var højere end den fortjenstmargen, der blev anvendt ved beregningen af den normale værdi på grundlag af data fra EU-erhvervsgrenen, og ii) at EU-erhvervsgrenens omkostningsstruktur i store træk ligner omkostningsstrukturen hos producenten i referencelandet (den nøjagtige forskel kan ikke formidles af fortrolighedshensyn). EU-erhvervsgrenens data til fastsættelse af den normale værdi er således helt på linje med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(37)
Den kinesiske producent fremsatte også bemærkninger til det udbud, som lå til grund for, at den amerikanske producent af den samme vare solgte mobile systemer til scanning af fragt på det amerikanske marked. Det blev påstået, at hvis Kommissionen anvendte en normal værdi på grundlag af et udbud, der fandt sted i 2005, og sammenlignede med eksportpriser for UP, kunne en sådan sammenligning ikke betragtes som rimelig. Denne påstand understøttes ikke af de kendsgerninger, der blev fastslået som led i undersøgelsen. I USA tilrettelægges udbud med henblik på at tildele en rammekontrakt, inden for hvilken vinderen af udbuddet kan sælge sine varer i en bestemt periode. Rammekontrakten indeholder dog ikke prisangivelser. En sådan kontrakt blev ganske rigtigt indgået i 2005, men de respektive individuelle pristilbud og underskrivelsen af kontrakterne fandt først sted i 2007, dvs. i UP. Kommissionen vurderede derfor, at dette udbud skulle tages i betragtning i UP og indgå i de data, der lå til grund for beregning af dumpingmargenen.
(38)
Den kinesiske producent anmodede desuden om en forklaring på, hvorfor den normale værdi for det flytbare system som det, den solgte i Letland, ikke blev beregnet ud fra den amerikanske producents salg men EU-erhvervsgrenens data. Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionen ikke kunne anvende data fra referencelandet, da der ikke blev fremlagt sådanne oplysninger fra den samarbejdsvillige producent fra referencelandet.
(39)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 38-42 i forordningen om midlertidig told.
4. Eksportpris
(40)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indsendte den kinesiske producent bemærkninger vedrørende eksportprisen.
(41)
Disse bemærkninger vedrørte transaktioner i Nederlandene, Finland og Polen angående specifikke udgiftsposter. De bemærkninger, der kunne bekræftes med efterprøvede data, blev accepteret, og beregningen af dumpingmargenen blev tilsvarende justeret. Bemærkninger vedrørende visse installationsomkostninger måtte afvises. Selv om Kommissionen anmodede om aktuelle data vedrørende prisen for de forskellige elementer af den pågældende vare på forskellige tidspunkter i undersøgelsen, søgte virksomheden aldrig at fremlægge forslag til en overbevisende fordeling. De oplysninger om beløb, der blev indsendt efter fremlæggelsen af de foreløbige undersøgelsesresultater, udgør nye oplysninger, som ikke er understøttet af regnskabsoplysninger eller anden dokumentation, der kan efterprøves.
(42)
Den kinesiske producent meddelte desuden, at den har gennemført en salgstransaktion uden for udbud. Disse oplysninger bekræftes. Det fremgik dog af undersøgelsen, at dette salg ikke foregik i normal handel. Der var tale om en erstatningsvare, og den pris, der henvises til, var aftalt en række år inden UP. Erstatningsvaren var en ganske anden type vare end den oprindelige vare. Denne transaktion indgår derfor ikke i UP, men er en gennemførelse af en kontrakt, der var indgået tidligere. Eksportprisen vedrørende denne transaktion kunne derfor ikke medtages i beregningen.
(43)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 43-46 i forordningen om midlertidig told.
5. Sammenligning
(44)
Den kinesiske producent påstod, at sammenligningen var foretaget på grundlag af afkortede varekontrolnumre, som ikke tager højde for de fysiske forskelle mellem de varer, der sammenlignes. Den kinesiske virksomhed hævdede desuden, at prissammenligningen burde have taget højde for acceleratorer, forskelle i chassistyper og energiniveau.
(45)
Hvad angår den første påstand, skal følgende punkter påpeges: Vedrørende de data, der blev indhentet hos EU-erhvervsgrenen, mindes der om, at beregningerne blev foretaget med data, der havde direkte forbindelse til de respektive bud i udbudsprocedurerne, altså for de varetyper, der konkurrerede på samme handelsled og på samme tid, og at udbudsmyndighederne betragtede disse som sammenlignelige. Hvad angår de data, der blev afledt af oplysninger fra den amerikanske producent af den samme vare, fastslog undersøgelsen, at den sammenlignede varetype opfyldte de strenge regler i grundforordningens artikel 1, stk. 4, og at der i alle henseender er tale om den samme vare som den pågældende vare. Selv om der ikke tages højde for alle fysiske forskelle i et varekontrolnummer eller et afkortet varekontrolnummer, forhindrer dette ikke Kommissionen i af foretage en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen. Endnu vigtigere er det, at der blev taget hensyn til forskelle, der kunne påvirke prissammenligneligheden. De foreliggende oplysninger indikerer, at varer leveret af den samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina ofte indeholder supplerende elementer i forhold til de varer, der anvendtes som grundlag for den normale værdi. Den normale værdi blev derfor beregnet konservativt.
(46)
Hvad angår acceleratorer, chassistyper og energiniveauer, skal det bemærkes, at de krævede justeringer falder under grundforordningens artikel 2, stk. 10, men de påståede forskelle mellem faktorerne har ikke vist sig at påvirke prisen og prissammenligneligheden, idet den kinesiske producent ikke fremlagde oplysninger, der kunne berettige en justering.
(47)
Den kinesiske producent påstod, at acceleratoren er en vigtig bestanddel af den pågældende vare og burde have været inkluderet i varekontrolnummerets struktur. Kommissionen inkluderede ikke acceleratoren i varekontrolnummerets struktur, da ingen af parterne fremlagde dokumentation, der antydede, at acceleratoren var en faktor, der gør det muligt at skelne mellem de forskellige varetyper.
(48)
Den kinesiske producent anmodede også om en afgrænsning og kvantificering af de justeringer, der blev foretaget af den normale værdi med henblik på at beregne den ab fabrik. Der blev foretaget justeringer for garanti- og kreditomkostninger af den normale værdi på grundlag af salgsprisen på hjemmemarkedet hos den eneste amerikanske producent af den samme vare. Den normale værdi blev justeret for omkostninger til transport, garantier, uddannelse, dokumentation og agenter grundlag af data fra EU-erhvervsgrenen. Hvad angår anmodningen om en kvantificering af disse justeringer, kan Kommissionen ikke fremlægge disse data, da de betragtes som fortrolige. Det skal bemærkes, at de tilsvarende data ved beregningen af eksportprisen ab fabrik, på samme vis heller ikke blev fremlagt for EU-erhvervsgrenen.
(49)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 47 og 48 i forordningen om midlertidig told.
6. Dumpingmargener
(50)
Den kinesiske producent kritiserede det forhold, at visse salgstransaktioner blev udelukket fra dumpingberegningen. Det skal i den forbindelse bemærkes, at salgsværdien af de pågældende transaktioner oprindeligt blev taget i betragtning ved fastsættelsen af eksportpriserne. Der kunne imidlertid ikke fastsættes en normal værdi for disse transaktioner. Der kunne derfor ikke foretages en sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen.
(51)
Den kinesiske producent påstod desuden, at cif-værdien af de i betragtning 50 omhandlede salgstransaktioner burde have været inkluderet i den samlede cif-værdi, der blev anvendt som nævner i dumpingberegningen. Denne påstand kan ikke accepteres. Beregningen af den samlede dumping er et resultat af en division af summen af den konstaterede dumping (hvor der kan foretages en prissammenligning) med summen af de tilsvarende cif-værdier. Hvis man i beregningen inkluderede cif-værdierne for salg, hvor der ikke kunne foretages en sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen, idet der ikke var fastsat en normal værdi, ville dette medføre en regnefejl i beregningerne, da tælleren og nævneren ikke længere refererer til sammenlignelige transaktioner.
(52)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 49 og 50 i forordningen om midlertidig told.
(53)
Ud fra ovenstående fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet, til 38,8 %.
5. SKADE
(54)
Kun den kinesiske producent indsendte bemærkninger til konklusionerne om skade, hvoraf nogle var en gentagelse af bemærkninger i forordningen om midlertidig told.
(55)
Påstande med bemærkninger, der allerede blev behandlet i forordningen om midlertidig told, er ikke medtaget i denne forordning.
1. Generelle bemærkninger
(56)
Det erindres, at der i denne procedure er fremlagt oplysninger vedrørende to EU-producenter og en eksporterende producent, som i alt væsentligt udgør EU-markedet. Der kan derfor ikke anføres præcise tal af hensyn til beskyttelse af virksomhedernes fortrolige oplysninger. Indikatorerne er således anført ved hjælp af indekstal.
(57)
I sit svar til fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod den kinesiske producent, at skadesanalysen måtte foretages på årsbasis. Selv om dette ikke ændrer substansen af disse data, men kun fremstillingen, blev påstanden betragtet som berettiget, og analysen herunder er fortaget på årsbasis.
(58)
Den kinesiske producent anfægtede de data, der var anvendt i den virksomhedsspecifikke fremlæggelse af de foreløbige konklusioner om virksomhedens salgsmængder i den betragtede periode (fra 2004 til udgangen af UP). Det skal bemærkes, at Kommissionen fremlagde en omfattende og fuldstændig opgørelse over de samlede data til den kinesiske producent. Al feedback fra den kinesiske producent blev derfor krydstjekket med de foreliggende oplysninger fra medlemsstaternes myndigheder i deres egenskab af brugere af den pågældende vare og fra EU-producenterne. De nærmere oplysninger om den kinesiske virksomheds salg til EU og salgets virkninger var således kendt i den endelige fase af undersøgelsen.
(59)
Den kinesiske producent påstod, at EU-erhvervsgrenens salg bør udelukkes fra analysen af skade og årsagssammenhæng, i de tilfælde hvor EU-erhvervsgrenen ikke afgav bud. Det skal dog bemærkes, at institutionerne ikke kan gøre gældende, at EU-erhvervsgrenen påførte sig selv skade, idet den i UP ikke afgav bud i et specifikt udbud og idet den kinesiske eksporterende producent afgav bud, i et sådant omfang, at det brød årsagssammenhængen mellem skade og dumping. Deltagelse i et udbud er desuden ikke omkostningsfrit (oversættelse, agenter, i visse tilfælde betaling for at afgive bud), så virksomhederne afgiver ikke bud, hvis de ikke er sikre på at have en chance.
(60)
Det blev endvidere påstået, at hvis klageren (Smiths Detection Group Limited) afgav bud, der oversteg prisloftet i udbuddene, burde det udelukkes fra analysen af skade og årsagssammenhæng. Undersøgelsen har dog ikke afsløret verificerbare oplysninger, der bekræfter sådanne bud.
(61)
Den kinesiske producent påstod, at der er en asymmetri i skadesdataene. Dette skyldes, at salgsmængder, markedsandele og fortjeneste refererer til salg pr. kontraktdato, mens andre skadesfaktorer blev udledt af klagerens finansielle regnskaber og derfor ikke nødvendigvis svarer til det samme tidspunkt. Ved indledningen af denne undersøgelse satte Kommissionens tjenestegrene en nøjagtig skæringsdato for salg, som kunne anvendes for alle samarbejdsvillige virksomheder i undersøgelsen. Det blev besluttet, at kontraktdatoen var den bedste skæringsdato, idet der ofte er et stort tidsrum mellem datoen for indledningen af udbudsproceduren og kontraktdatoen, samt mellem kontraktdatoen og den endelige fakturadato. Flere fakturaer indgår ofte i en kontrakt, og en kontrakt kan omfatte flere år.
(62)
Idet kontraktdatoen blev anvendt som skæringsdato, var det ikke praktisk muligt at anmode EU-producenterne om at opstille deres spørgeskemabesvarelser på grundlag af kontraktdatoerne. Dette ville have betydet, at de skulle opstille deres regnskaber på en måde, som ikke er normal praksis, og som ville have medført tvetydige oplysninger med deraf følgende negativ indvirkning på kvaliteten af sådanne oplysninger. Da det som sagt ikke var realistisk at anvende fakturadatoerne som skæringsdato, blev skadesdataene i dette tilfælde suppleret bedst muligt for denne vare.
(63)
I løbet af de ti måneder, undersøgelsen har stået på, dvs. i svaret på fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, anfægtede den kinesiske producent også det forhold, at UP omfattede en periode på 18 måneder, og udtalte, at den burde have været begrænset til kalenderåret 2008. Denne påstand blev afvist med henvisning til begrundelsen for at anvende en periode på 18 måneder, jf. forordningen om midlertidig told, og betragtning 5-11. En sådan ændring ville desuden have hindret en rettidig afslutning af undersøgelsen, idet det ville betyde, at samtlige samarbejdsvillige virksomheder skulle genindsende deres spørgeskemabesvarelser på grundlag af en revideret UP.
(64)
Den kinesiske producent rejste desuden tvivl om, hvorvidt de mange EU-virksomheder, som var forretningsmæssigt forbundne med klageren, var korrekt inkluderet i Kommissionens skadesanalyse. Efterprøvningen af klagerens spørgeskemabesvarelse blev gennemført i samarbejde med hele gruppen, og Kommissionen forvissede sig om, at skadesindikatorerne og beregningerne blev analyseret korrekt for hele gruppen. Som det blev indskærpet over for den kinesiske producent før indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, spiller de EU-virksomheder, der henvises til, en ubetydelig rolle, om nogen, i fremstillingen og markedsføringen af den pågældende vare. Deres rolle er nemlig begrænset til visse funktioner i forbindelse med salg af den pågældende vare (dvs. eftersyn) og salg af varer, der ikke falder under denne forordnings anvendelsesområde.
(65)
Den eneste kinesiske producent påstod endelig, at for så vidt EU-erhvervsgrenen ikke kunne opfylde de tekniske krav i visse udbud eller slet ikke deltog i udbud, medførte disse transaktioner ikke dumping og deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen. Dette krav kunne ikke godtages.
(66)
Det skal først og fremmest bemærkes, at det forhold, at der for visse eksporttransaktioner ikke kan fastsættes en normal værdi, ikke rejser tvivl om konklusionerne vedrørende skadevoldende dumping, så længe grundlaget for beregningen kan betragtes som repræsentativt. Dette var afgjort tilfældet her (jf. betragtning 50 ovenfor). For de pågældende specifikke transaktioner skal følgende bemærkes. Transaktionen vedrørende problemer med de tekniske krav vedrører en varetype, der sælges på grundlag af et udbud. Den kinesiske producent og de to EU-producenter fortolkede udbuddet vidt forskelligt. Den kinesiske producent påstod ved udgangen af undersøgelsen, at den pågældende varetype adskilte sig fra en mobil scanner, mens EU-erhvervsgrenen var af en anden mening. Det er derfor indlysende, at EU-erhvervsgrenen deltog i dette udbud ud fra den overbevisning, at den skulle tilbyde en bestemt varetype. Det er endnu vigtigere at bemærke, at deltagelsen medførte omkostninger (oversættelse, agenter, betaling for at afgive bud osv.). Den endelige konklusion i udbudsprocessen var, at EU-erhvervsgrenen ikke afgav bud på samme betingelser, hvilket dog ikke indebærer, at denne import ikke automatisk har bidraget til skaden.
(67)
Hvad angår de resterende transaktioner, henviser den kinesiske producent til en transaktion, der ligger uden for UP, som, jf. betragtning 42, i virkeligheden var udførelsen af en kontrakt, der blev indgået tidligere. Den henviste også til en transaktion, hvor EU-erhvervsgrenen ikke deltog i udbuddet. Hvad angår den første transaktion, var der ingen konklusion om skade. Hvad angår den sidste transaktion, gælder konklusionerne i betragtning 59.
2. EU-produktion og EU-erhvervsgrenen
(68)
I den ellevte måned af undersøgelsen påstod en rumænsk virksomhed, at den var en EU-producent af visse systemer til scanning af fragt i UP. Kommissionen indhentede og efterprøvede oplysningerne vedrørende denne virksomheds status. Ifølge oplysningerne fra virksomheden og fra andre aktører i denne sektor, herunder den kinesiske producent, er virksomhedens engagement i den pågældende vare tæt forbundet med produktionsaktiviteterne i en veletableret EU-producent af systemer til scanning af fragt. I forbindelse med denne undersøgelse betragtes den rumænske virksomheds eneste salg i UP som salg foretaget af EU-producenten af systemer til scanning af fragt, som virksomheden har samarbejdet med.
(69)
Hvad angår de makroøkonomiske indikatorer såsom forbrug, produktion, kapacitetsudnyttelse, lagerbeholdning, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og lønninger samt eksportsalg skal det bemærkes, at de er blevet analyseret for alle EU-producenter.
(70)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes resultaterne i betragtning 52-56 i forordningen om midlertidig told.
3. EU-forbrug
(71)
Den kinesiske producent påstod, at det niveau for EU-forbruget, som var fastsat i forordningen om midlertidig told, ikke var nøjagtigt. Kommissionen kontaktede i den forbindelse de interesserede parter, navnlig brugere, med henblik på at indsamle yderligere oplysninger om EU-forbruget i den betragtede periode. På baggrund af de supplerede oplysninger fra parterne konkluderes det, at EU-forbruget udviklede sig således:
2004
2005
2006
2007
UP
Indeks: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser.
(72)
Forbruget af den pågældende vare og den samme vare i EU steg med 11 % i den betragtede periode.
(73)
Den kinesiske producent påstod, at de faktiske forbrugsdata burde fremlægges i stedet for de indekserede oplysninger. Det skal i den forbindelse bemærkes, at det allerede klart fremgår af betragtning 54 i forordningen om midlertidig told, at der er et meget begrænset antal parter involveret i produktionen af visse systemer til scanning af fragt i EU, og at enhver fremlæggelse af de faktiske forbrugstal ville afsløre parternes faktiske salg, som betragtes som fortrolige oplysninger.
(74)
Det blev også påstået, at der i forbindelse med forbruget skal tages højde for alle enheder af den pågældende vare, der blev solgt på EU-markedet. Det skal i den forbindelse bemærkes, at der i tallene for EU-forbruget tages højde for alt salg af den pågældende vare (uanset om salget er et resultat af en udbudsprocedure eller ej) fra alle parter (i det omfang, Kommissionen er bekendt med dem). Disse data blev krydstjekket og efterprøvet på grundlag af de forskellige tilgængelige kilder. Forbrugstallene omfatter dog kun faktisk salg og ikke det mindre antal transaktioner, der er indberettet til Kommissionen og omfattede leasede eller donerede varer. Hvis disse transaktioner var blevet inkluderet, ville markedsandelen for Kina have været endnu højere.
(75)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 57 og 58 i forordningen om midlertidig told, som ændret ved betragtning 71-74 ovenfor.
4. Import fra det pågældende land
a) Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten af den pågældende vare
(76)
Som det fremgår af betragtning 57 og 58, blev mængder og markedsandele for dumpingimporten af den pågældende vare revideret. Udregningen på årsbasis af data og opdateringen af mængderne bekræftede konklusionerne i forordningen om midlertidig told om, at importen og den tilsvarende markedsandel var steget markant siden 2004. Den kinesiske part satte spørgsmålstegn ved den metode, der anvendtes til at indeksere disse data. Det er vigtigt at fremhæve, at de faktiske data, der blev anvendt i indekseret form, både i den foreløbige og den endelige fase, viser en markant stigning i mængder og markedsandel for importen fra det pågældende land.
(77)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare med mere end 150 % i hele den betragtede periode.
2004
2005
2006
2007
UP
Den importerede mængde
100
75
250
200
267
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser
(78)
Som anført i betragtning 60 i forordningen om midlertidig told varierede eksportprisen betydeligt alt afhængigt af den type fragtscanner, der importeredes, og der kunne ikke udledes relevante konklusioner på denne baggrund.
(79)
Markedsandelen for importen fra det pågældende land blev mere end fordoblet i den betragtede periode.
2004
2005
2006
2007
UP
Kinas markedsandel
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Indeks: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser
(80)
Den kinesiske producent påstod, at mængderne efter UP (i form af vundne udbud i UP, som førte til underskrivelsen af kontrakter efter UP) også burde undersøges. I overensstemmelse med grundforordningens bestemmelser tages begivenheder indtruffet efter undersøgelsesperioden ikke i betragtning, medmindre der foreligger særlige omstændigheder. Den kinesiske producent påberåbte sig ikke sådanne særlige omstændigheder. Desuden ville det af hensyn til sammenligneligheden også have været nødvendigt at omfordele salget i perioder efter UP. Påstanden blev derfor ikke accepteret. Når der tages hensyn til stigningerne i importen udtrykt i mængde og markedsandel, havde denne beslutning alligevel ingen indvirkning på de undersøgte faktorer i dette tilfælde.
b) Underbud
(81)
Den kinesiske producent påstod, at den metode til beregning af underbud, der anvendtes i den midlertidige fase, var fejlagtig. Virksomheden mente, at det ikke var muligt at sammenligne dens faktiske salgspriser med EU-erhvervsgrenens udbudspriser. Det skal i den forbindelse bemærkes, at denne metode blev betragtet for den mest egnede, idet der er behov for en rimelig sammenligning, der involverer en vare, som er meget kompleks og indgår i offentlige udbud. De interesserede parter foreslog ikke andre brugbare metoder.
(82)
Selv om der anvendtes den samme metode som beskrevet oven for, blev der dog foretaget mindre justeringer i beregningen, hvilket reducerede EU-erhvervsgrenens priser, og disse oplysninger blev fremlagt for de interesserede parter.
(83)
Den reviderede sammenligning viser, at importen af den pågældende vare i UP blev solgt i EU til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser med mellem 15 og 20 %. Det skal bemærkes, at den kinesiske producent i sine redegørelser påstod, at en af grundene til, at den vandt kontrakterne, var at den tilbød en bedre varespecifikation. Hvad angår underbuddet, kunne dette have ført til justeringer og en beregning af højere skadesmargener. Der blev ikke foretaget sådanne justeringer, da påstanden ikke blev fundet gyldig og ikke var dokumenteret.
(84)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes resten af oplysningerne i betragtning 59-62 i forordningen om midlertidig told, som ændret ved betragtning 76-83 ovenfor.
5. EU-erhvervsgrenens situation
(85)
Det skal bemærkes, at data for skadesindikatorerne præsenteres anderledes i forordningen om endelig told for at tage højde for to henvendelser, jf. betragtning 57 og 69, nemlig anmodningen fra den kinesiske producent om at udregne data på årsbasis for undersøgelsesperiodens 18 måneder og om at opstille en oversigt i analysen af de makroøkonomiske indikatorer over de data, der er udledt fra den anden EU-producent.
2004
2005
2006
2007
UP
Produktion
100
75
94
173
151
Kapacitet
100
83
90
185
200
Kapacitetsudnyttelse
100
90
104
94
76
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(86)
I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 51 %. Denne positive tendens skyldes hovedsagelig det gode eksportsalg af samme vare. Af samme årsag fordoblede EU-erhvervsgrenen sin produktionskapacitet i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse faldt med 24 % i den betragtede periode.
(87)
Det skal erindres, at ovenstående oplysninger vedrører produktionen, og en stor del heraf sælges på markeder uden for EU, hvorfor disse oplysninger ikke betragtes som vigtige indikatorer i dette tilfælde.
2004
2005
2006
2007
UP
Lagre
100
164
155
127
136
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(88)
EU-erhvervsgrenens lagre viste en stigende og svingende tendens i hele den betragtede periode. Dette blev dog ikke betragtet som en vigtig indikator, idet denne erhvervsgren producerer på ordrebasis, hvorfor lagrene altid holdes på et meget lavt niveau, og en stor del af disse lagre var øremærkede til eksportmarkedet.
2004
2005
2006
2007
UP
EU-erhvervs-grenens salgsmængde
100
67
93
100
76
Markedsandel
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Markedsandel (indeks)
100
108
82
91
68
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser
(89)
EU-erhvervsgrenens salg faldt i den betragtede periode og var i undersøgelsesperioden næsten 25 % mindre den oprindelige mængde. EU-erhvervsgrenen mistede 20 procentpoint af sin markedsandel mellem 2004 og udgangen af undersøgelsesperioden.
(90)
Dette bekræfter konklusionerne vedrørende salgspriser i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told.
(91)
Den kinesiske producent gentog sin anmodning om at modtage oplysninger om offentlige kontrakter, der var blevet tildelt klageren, og om i hvilket omfang visse kontrakter var blevet taget i betragtning i forbindelse med denne undersøgelse. Fremlæggelse af sådanne oplysninger blev dog af fortrolighedshensyn ikke fundet relevant. Den kinesiske producent ønskede desuden at få bekræftet, at datoen for underskrivelsen af salgskontrakterne i udbrudsprocedurerne blev anvendt som skæringsdato for beregningen af EU-forbruget. Institutionerne bekræfter i den forbindelse, at den metode, der beskrives i betragtning 57 i forordningen om midlertidig told blev anvendt for alle parter. Samme part ønskede også at få klarlagt, om klagerens data vedrørte begge produktionsanlæg. Det bekræftes i den forbindelse, jf. betragtning 7, litra a), i forordningen om midlertidig told, at de data, som klageren indberettede, blev indhentet fra begge produktionsanlæg.
2004
2005
2006
2007
UP
Fortjenstmargen før skat
100
85
90
7
-50
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(92)
EU-erhvervsgrenen led tab i den betragtede periode. Situationen var særlig dårlig i undersøgelsesperioden.
2004
2005
2006
2007
UP
Investeringer
100
164
100
354
105
Investeringsafkast
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Likviditet
100
124
257
186
-71
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(93)
Investeringerne forblev lave i den betragtede periode. En stor del af investeringerne blev anvendt til at opretholde EU-erhvervsgrenens produktionsanlæg. Det høje investeringsniveau i 2007 vedrører et nyt patent med henblik på en forbedring af den pågældende vares effektivitet. Det skal erindres, at denne aktivitet er know how-intensiv og ikke investeringsintensiv.
(94)
Investeringsafkastet, udtrykt som EU-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, udviste et fald i den betragtede periode, men er ikke en god skadesindikator, da det hovedsagelig afspejler aktiver, der allerede er afskrevet.
(95)
EU-erhvervsgrenens likviditet blev drastisk forringet i den betragtede periode.
(96)
Da produktionen af systemer til scanning af fragt udgjorde en lille del af klagerens aktivitet, blev evnen til at rejse kapital ikke betragtet som en væsentlig indikator i dette tilfælde.
2004
2005
2006
2007
UP
Beskæftigelse
100
110
129
160
167
Gennemsnitlige arbejdskraft-omkostninger pr. ansat
100
98
102
106
106
Produktivitet pr. ansat
100
68
73
109
135
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(97)
Beskæftigelsen, de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat og produktiviteten pr. ansat steg i den betragtede periode. Disse indikatorer betragtes dog ikke som væsentlige indikatorer i dette tilfælde, da størstedelen af de ansatte er beskæftigede med produktion af visse systemer til scanning af fragt, som sælges på eksportmarkedet.
(98)
Konklusionerne i betragtning 76 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
(99)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes resten af oplysningerne i betragtning 64-76 i forordningen om midlertidig told, som ændret i betragtning 76-83 ovenfor.
6. Konklusion om skade
(100)
Konklusionerne i forordningen om midlertidig told vedrørende skadesindikatorernes varierende indvirkning i denne procedure finder stadig anvendelse. De væsentligste skadesfaktorer er rentabilitet, markedsandel og underbud, da de direkte afspejler EU-erhvervsgrenens situation i forbindelse med dens aktiviteter på EU-markedet. Det uddybes ovenfor, hvorfor visse andre indikatorer er mindre relevante.
(101)
Hvad angår rentabiliteten, led EU-erhvervsgrenen tab i den betragtede periode, og EU-producenternes markedsandel faldt med 24 %. Den kinesiske producent underbød desuden klageren med mellem 15 og 20 %.
(102)
Markedsandelen for den pågældende vare fra Kina i EU steg nemlig med 140 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenen havde et markant fald i salgsmængden (- 24 %) og markedsandel (20 procentpoint).
(103)
Som det fremgår af de generelle bemærkninger til skadesanalysen, præsenteres data anderledes end i forordningen om midlertidig told. Hvorvidt de forskellige data præsenteres på årsbasis eller ej ændrer tydeligvis ikke substansen af disse data, men kun præsentationen. Ovenstående data om skade (i forbindelse med de makroøkonomiske indikatorer) omfatter også data fra den anden EU-producent. Det konkluderes således, at de reviderede data ovenfor bekræfter konklusionerne i forordningen om midlertidig told, dvs., at der var en skadevoldende situation i den betragtede periode, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
(104)
Det konkluderes ud fra ovenstående, at konklusionerne vedrørende den væsentlige skade, som blev forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. forordningen om midlertidig told, ikke ændres af den ændrede præsentation, som er omtalt i betragtning 85. Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i denne henseende, bekræftes betragtning 77-80 i forordningen om midlertidig told, som ændret ved betragtning 100-103 ovenfor.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(105)
Der blev kun modtaget bemærkninger om konklusionerne vedrørende årsagssammenhæng fra den kinesiske producent.
(106)
Der mindes om, at virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer er blevet udregnet på årsbasis, jf. betragtning 85.
1. Dumpingimportens virkninger
(107)
Dumpingimportens markedsandel steg med 140 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 32 %. Disse negative ændringer for EU-erhvervsgrenen satte ind på et tidspunkt, hvor EU-forbruget steg med 11 % mellem 2004 og UP (på årsbasis).
2. Virkningerne af andre faktorer
2004
2005
2006
2007
UP
Eksport af EU-produktionen
100
93
123
245
233
Eksport-salgspris
100
107
60
63
70
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(108)
EU-erhvervsgrenens eksportmængde steg i løbet af den betragtede periode. Eksporten udgjorde langt størstedelen (mellem 85 og 95 %) af den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden.
(109)
Den kinesiske producent påstod, at Kommissionen ikke havde analyseret importen fra USA, og at amerikanske virksomheder havde solgt langt flere fragtscannere til EU end kinesiske virksomheder i UP, men denne påstand var ikke understøttet af faktiske tal og konkret verificerbar dokumentation.
(110)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger søgte Kommissionen aktivt at indhente flere oplysninger om importen fra USA, men bekræftede i sidste ende tallene for mængden af import fra USA, som var blevet fastslået i den foreløbige fase.
(111)
Den kinesiske producent kritiserede konsekvenserne af EU-erhvervsgrenens manglende deltagelse i visse udbud. Det skal i den forbindelse bemærkes, at undersøgelsen gjorde status over det forhold, at ikke alle parter (EU-erhvervsgrenen, den kinesiske producent og andre producenter af visse systemer til scanning af fragt) afgav bud i forbindelse med alle udbudsprocedurer. Der blev ikke konstateret tvingende faktorer, der kunne antyde, at den konstaterede skade i den betragtede periode skyldtes, at EU-erhvervsgrenen ikke deltog i udbud, der ikke blev skønnet at være rimelige handelsmuligheder. Tilstedeværelsen af rimelige handelsmuligheder som en afgørende faktor i forbindelse med udbud bekræftes ved, at deltagelse i et udbud ikke omkostningsfrit (oversættelse, agenter og i visse tilfælde betaling for at afgive bud), så virksomhederne afgiver ikke bud, hvis de ikke er sikre på at have en chance.
(112)
Den kinesiske producent påstod igen, at den skadevoldende virkning af ikke-prisrelaterede faktorer såsom andre tekniske faktorer burde undersøges nøjere i forbindelse med årsagssammenhængen.
(113)
EU-erhvervsgrenen kunne teknisk set have tilbudt de samme specifikationer som den kinesiske producent. Dette ville dog have betydet, at EU-erhvervsgrenen skulle udbyde sine varer til en højere pris. Dette spørgsmål viser i grunden den samlede indvirkning, som den kinesiske producent har. Dele af den aktuelle dumping skyldes, at den kinesiske producent udelukkende udbyder en vare med flere egenskaber. Da Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (6) kun giver mulighed for at anvende to tildelingskriterier: »den laveste pris« og »det økonomisk mest fordelagtige tilbud« tildeles kontrakten nærmest automatisk til den kinesiske producent, der foretager dumping. Tilbuddene fra den kinesiske producent ville ikke være økonomisk fordelagtige, hvis de ikke var dumpede, dvs. hvis de havde været højere med henblik på at afspejle de supplerende egenskaber.
(114)
Endelig skal det påpeges, at undersøgelsen viste, at klageren opfyldte alle tekniske specifikationer i de udbud, hvor både klageren og den kinesiske producent afgav bud på samme vilkår.
(115)
Den kinesiske producent påstod også, at kontrakterne i visse tilfælde var blevet tildelt den kinesiske producent, selv om den faktisk tilbød en højere pris end klageren. Disse transaktioner burde derfor ikke anses for at have forårsaget skade.
(116)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at der i forbindelse med undersøgelsen kun er fundet et udbud, hvor det umiddelbart så ud til, at den eneste samarbejdsvillige kinesiske producent havde fået tildelt kontrakt, selv om virksomheden tilbød en højere pris end klageren. Undersøgelsen viste dog, at dette reelt ikke var tilfældet, da den pris, som den kinesiske virksomhed tilbød, omfattede en række supplerende egenskaber for den samme pris. Hvis der skulle foretages justeringer for alle disse supplerende egenskaber, ville eksportpriserne også blive lavere og medføre en højere dumpingmargen. Der blev ikke fremlagt andre verificerbare oplysninger til støtte for denne påstand end, at den kinesiske virksomhed i andre udbud også havde tilbudt en højere pris end klageren.
(117)
Den kinesiske producent påstod, at den anden EU-producent førte en aggressiv prispolitik og dermed forvoldte EU-erhvervsgrenen skade, og at denne part ikke led skade på grund af importen fra Kina, da den ikke længere aktivt samarbejder.
(118)
For det første mindes der om, at den anden EU-producent har fremlagt oplysninger vedrørende denne procedure, og at skadesanalysen vedrører EU-erhvervsgrenen som helhed. Det er desuden relevant at bemærke, at den kinesiske producents påstand om aggressiv prispolitik ikke er understøttet af nogen form dokumentation og ikke kan ændre undersøgelsesresultaterne i betragtning 89 i forordningen om midlertidig told.
3. Konklusion om årsagssammenhæng
(119)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 81-95 i forordningen om midlertidig told, som ændret i betragtning 105-118 ovenfor.
(120)
Ud fra ovenstående bekræftes de foreløbige konklusioner om, at dumpingimporten forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
7. EU'S INTERESSER
1. Brugernes interesser
(121)
To brugere, der allerede havde indsendt redegørelser i den midlertidige fase, gentog deres oprindelige bemærkninger. De fremhævede deres bekymringer vedrørende konkurrence og teknologisk udvikling, hvis det besluttes at indføre foranstaltninger. Begge disse spørgsmål blev dog behandlet i forordningen om midlertidig told, og der blev ikke fremlagt nye oplysninger, der kunne bekræfte, at konkurrencen og den teknologiske udvikling ville blive forværret i hvert fald på kort til mellemlag sigt, hvis der indføres en endelig told.
2. Konklusion vedrørende EU's interesser
(122)
De to ovennævnte indlæg har ikke ændret de foreløbige konklusioner. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 96-113 i forordningen om midlertidig told.
8. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(123)
Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina fremsatte bemærkninger til underbudsberegningen. Hvor det var berettiget, blev justeringerne foretaget i den endelige fase.
(124)
Den kinesiske producent fremsatte en påstand vedrørende skadesmargenen i lighed med påstanden i denne forordnings betragtning 51. Denne påstand må afvises af de samme årsager, som er nævnt i betragtning 51.
(125)
Den kinesiske producent anmodede desuden om at få uddybet den metode, der var anvendt til at fastlægge fortjenstmargenen før skat og især at få uddybet, hvilket år, fortjenesten henviser til. Det skal i den forbindelse bemærkes, at fastsættelsen af fortjenesten før skat var resultatet af en analyse af data for regnskabsårene 2006 og 2007.
(126)
Beregningerne af den endelige dumpingmargen og den endelige skadestærskel viste, at sidstnævnte var lavere end førstnævnte Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 114-117 i forordningen om midlertidig told som ændret i denne forordnings betragtning 123-126.
2. Endelige foranstaltninger
(127)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade og EU's interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadestærskel Den blev beregnet til 34 % med et væsentligt fald i forhold til den foreløbige fase, hvor tolden blev fastsat på samme niveau som den konstaterede dumping.
(128)
I betragtning af ovenstående fastsættes den endelige antidumpingtold for Kina til 34 %.
(129)
I overensstemmelse med betragtning 120 i forordningen om midlertidig told og med henblik på bedre overvågning af foranstaltningernes virkning skal medlemsstaternes relevante myndigheder regelmæssigt og i al fortrolighed forelægge Kommissionen oplysninger om tildeling af kontrakter, der indebærer salg af systemer til scanning af fragt.
9. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(130)
I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret, og af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningens om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told, der indføres ved denne forordning. Da den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør de beløb, der er stillet som sikkerhed ud over den endelige told, frigives -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af gammastråler, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 og ex 9030 10 00 (Taric-kode 9022190010, 9022290010, 9027801710 og 9030100091), og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90 (Taric-kode 8705909010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til 34 % af nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 1242/2009 på importen af systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af gammastråler, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 og ex 9030 10 00 (Taric-kode 9022190010, 9022290010, 9027801710 og 9030100091), og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90 (Taric-kode 8705909010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina, opkræves endeligt med den sats, der indføres endeligt ved artikel 1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 14. juni 2010.
32010R0510
L 150/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
14.06.2010.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 510/2010
od 14. lipnja 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih sustava za pregled tereta podrijetlom iz Narodne Republike Kine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 384/96 od 22. prosinca 1995. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (2) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. PRIVREMENE MJERE
(1)
Komisija je Uredbom (EU) br. 1242/2009 (3) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih sustava za pregled tereta podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).
(2)
Postupak je pokrenut kao rezultat pritužbe koju je 2. veljače 2009. uložilo društvo Smiths Detection Group Limited („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji čini više od 80 % ukupne proizvodnje određenih sustava za pregled robe u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što je smatrano dovoljnim kako bi se opravdalo otvaranje postupka.
2. DALJNJI POSTUPAK
(3)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile omogućena je rasprava.
(4)
Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. Točnije, Komisija je nastavila ispitni postupak u pogledu aspekata potrošnje Unije. U vezi toga Komisija je kontaktirala zainteresirane stranke, posebno korisnike i proizvođače dotičnog proizvoda, s ciljem potvrde tvrdnji koje su izrazile stranke u vezi niza poslova.
(5)
Podsjeća se da je, kako je određeno u uvodnoj izjavi 9. Privremene uredbe, ispitni postupak o dampingu i šteti obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2007. do 31. lipnja 2008. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2004. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
(6)
Jedini kineski proizvođač izvoznik koji surađuje („kineski proizvođač”) tvrdio je da nema opravdanja za korištenje RIP-a od 18 mjeseci umjesto 12 mjeseci koji se uobičajeno koriste u antidampinškim ispitnim postupcima. Prema kineskom proizvođaču, RIP je trebao obuhvatiti samo kalendarsku godinu 2008.
(7)
Na početku treba napomenuti da kineski proizvođač nije osporio korištenje 18-mjesečnog RIP-a tijekom privremene faze ispitnog postupka. Pritužba je iznesena nakon usvajanja privremenih mjera. Međutim, RIP je već bio objavljen u obavijesti o pokretanju ispitnog postupka i u upitnicima, odnosno na samom početku ispitnog postupka. Posebni razlozi za odabir 18-mjesečnog RIP-a objašnjeni su u uvodnoj izjavi 9. Privremene uredbe. Stranka nije navela nikakve argumente koji dovode u pitanje opravdanje u vezi postojanja relativno malo poslova na ovom tržištu.
(8)
Kako bi se osigurala potpuna usporedivost podataka koji se odnose na RIP s podacima koji se odnose na prethodne godine, svi podaci o šteti i uzročnosti navedeni za RIP prilagođeni su na godišnjoj razini.
(9)
Kineski je proizvođač također tvrdio da se odabirom RIP-a htjelo manipulirati čimbenicima štete. Navedenu se tvrdnju moralo odbaciti.
(10)
Komisija nije bila upoznata i nije mogla biti upoznata na početku ispitnog postupka sa složenim sklopom podataka i vrijednosti povezanih s čimbenicima štete na početku ispitnog postupka. Navedeni su podaci utvrđeni tek tijekom ispitnog postupka.
(11)
Konačno treba napomenuti da to nije bio prvi put da je određen RIP dulji od 12 mjeseci (npr. 16-mjesečni RIP za metal kalcij podrijetlom iz NRK-a i Rusije određen Uredbom Komisije (EZ) br. 892/94 (4) ili 18-mjesečni RIP za dinatrij karbonat podrijetlom iz SAD-a određen Uredbom Komisije (EZ) br. 823/95 (5)).
(12)
Kineski je proizvođač također tvrdio da potpis ugovora obuhvaća sve poslove u određenom trenutku bez obzira na to je li prodaja ostvarena putem javnog natječaja te da, stoga, nema potrebe za proširenim RIP-om. Navedeni argument nije uvjerljiv zato što ne uzima u obzir temeljni problem relativno malog broja poslova na ovom tržištu. Datum potpisa ugovora koristio se samo kako bi se dobio jasan uvid u bitne elemente prodaje te dobro definiran datum kako bi se utvrdilo što treba biti dio RIP-a, odnosno prethodnih razdoblja, a što treba izostaviti.
(13)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara o RIP-u, potvrđuje se uvodna izjava 9. Privremene uredbe.
(14)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo predložiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih sustava za pregled tereta podrijetlom iz NRK-a i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom. Nakon te objave također im je dano razdoblje za očitovanje.
(15)
Usmeni i pisani komentari zainteresiranih stranaka razmatrani su i, prema potrebi, uzeti u obzir.
3. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(16)
Nakon privremenih mjera, definicija proizvoda revidirana je u svijetlu komentara kineskog proizvođača i detaljnog ispitivanja tvrdnji industrije Unije. Navedeni je postupak doveo do zaključka da za pregled tereta nije moguće koristiti proizvode alfa ili beta tehnologije. Stoga, smatralo se opravdanim isključiti navedene dvije vrste tehnologije iz opsega proizvoda. Nije uložen ni jedan drugi prigovor koji bi izazva dvojbu u vezi privremenih nalaza da se sve preostale tehnologije, osim alfa i beta, obuhvaćene opsegom proizvoda mogu koristiti za pregled tereta te da sve vrste proizvoda služe istoj svrsi, odnosno pregledu tereta, primjenom istog glavnog obilježja, odnosno emisije zraka usmjerenih u pregled tereta. Doista, tijekom RIP-a, primjerci dotičnog proizvoda koji su se temeljili na gama tehnologiji prodavali su se u EU-u.
(17)
U pogledu navedenog, zaključuje se da sve vrste sustava za pregled tereta koji se temelje na primjeni neutronske tehnologije ili rendgenskih zraka s izvorom zraka od 250 KeV ili većim ili primjeni gama zračenja, trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 i ex 9030 10 00 i motorna vozila opremljena navedenim sustavima trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 8705 90 90 dijele ista osnovna fizička i tehnička svojstva, imaju iste krajnje primjene i da se međusobno natječu na tržištu Unije. Na navedenoj osnovi, potvrđuju se zaključci u uvodnim izjavama 10. do 15. Privremene uredbe u mjeri u kojoj ne upućuju na tehnologije alfa i beta zračenja.
(18)
U izostanku drugih komentara u vezi istovjetnog proizvoda, potvrđuje se uvodna izjava 16. Privremene uredbe.
(19)
U pogledu gore navedenog, konačno se zaključuje da su sve vrste sustava za pregled tereta kako je gore definirano slične u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
4. DAMPING
1. Tretman tržišnog gospodarstva (MET)
(20)
Kineski proizvođač nije zahtijevao primjenu tretmana tržišnog gospodarstva („MET”) te je zatražio samo individualni tretman („IT”). U nedostatku komentara, potvrđuju se uvodne izjave 19. i 20. Privremene uredbe.
2. Individualni tretman (IT)
(21)
U izostanku bilo kakvih komentara s obzirom na IT, potvrđuju se uvodne izjave 21. do 25. Privremene uredbe.
3. Uobičajena vrijednost
3.1. Analogna zemlja
(22)
Ni jedna stranka nije osporila odabir Sjedinjenih Američkih Država (SAD) kao analogne zemlje.
(23)
Kineski je proizvođač ponovio svoje komentare o nesuradnji jednog trgovačkog društva s poslovnim nastanom u Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) povezanog s podnositeljem pritužbe. Tvrdio je da je podnositelj pritužbe koristio podatke koji se odnose na njegovo povezano trgovačko društvo u SAD-u za izračun uobičajene vrijednosti u pritužbi, dok je tijekom ispitnog postupka podnositelj pritužbe tvrdio da njegovo povezano trgovačko društvo iz SAD-a nije proizvođač istovjetnog proizvoda. Kineski proizvođač izvoznik tvrdio je da bi povezana stranka podnositelja pritužbe iz SAD-a trebala biti obvezna surađivati u ispitnom postupku, a nesuradnja bi se smatrala razlogom da se podnositelj pritužbe tretira kao da ne surađuje, odnosno za prekid postupka. Također se tvrdilo da je Komisija trebala pojasniti i provjeriti je li američko trgovačko društvo proizvođač istovjetnog proizvoda. Na kraju, kineski je proizvođač izvoznik osporio korištenje EU-ovih nepovlaštenih pravila podrijetla kao pokazatelja može li se gospodarski subjekt smatrati proizvođačem proizvoda.
(24)
S obzirom na komentare u vezi korištenja u pritužbi podataka dobivenih od povezanog trgovačkog društva podnositelja zahtjeva u SAD-u, napominje se da se podaci o uobičajenoj vrijednosti temelje na općim američkim cijenama koje su javno dostupne na internetskoj stranici američke vlade GSA Advantages. Za dvije vrste proizvoda istovjetnog proizvoda ne postoje takve javno dostupne cijene te je, stoga, podnositelj pritužbe morao izračunati uobičajenu vrijednost na temelju podataka iz svojih troškova proizvodnje u EU-u prilagođenih američkoj razini na temelju poznavanja američkog tržišta podnositelja pritužbe.
(25)
Nadalje, kineski proizvođač nije dostavio nikakve dokaze koji bi mogli dovesti u pitanje nalaze navedene u uvodnoj izjavi 32. Privremene uredbe.
(26)
Antidampinško pravo EU-a ni u kojem slučaju ne sadrži pravilo da postupak treba prekinuti zato što je proizvođač u analognoj državi odlučio da ne surađuje u ispitnom postupku. Činjenica da je proizvođač povezan s podnositeljem pritužbe ne mijenja ovaj zaključak. Štoviše, sudski spor na koji se pozivao kineski proizvođač, odnosno T-249/06 (Interpipe) u ovom je kontekstu nevažan zato što u njemu pitanje bilo do koje je mjere ovisno društvo proizvođača iz Zajednice obvezno surađivati za potrebe utvrđivanja štete. To se razlikuje od dostave podataka kako bi se utvrdila uobičajena vrijednost u analognoj zemlji.
(27)
U pogledu iznesenog argumenta o definiciji koncepta proizvođača, napominje se da je ispitnim postupkom utvrđeno da podnositelj pritužbe proizvodi istovjetni proizvod u EU-u te da se navedenom proizvodnom aktivnosti stječe podrijetlo u skladu s EU-ovim nepovlaštenim pravilima podrijetla. Ne postoji zakonska potreba za donošenjem zaključaka u pogledu statusa pravnih osoba koje nisu obuhvaćene ispitnim postupkom u trenutačnom postupku, koje nemaju poslovni nastan u EU-u te čiji podaci nisu korišteni tijekom ispitnog postupka za utvrđivanjem bilo kojeg nalaza.
(28)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara o odabiru analogne zemlje, potvrđuju se uvodne izjave 26. do 37. Privremene uredbe.
3.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(29)
Podsjeća se da je uobičajena vrijednost izračunana na temelju podataka koje je dostavili jedini proizvođač koji surađuje u analognoj zemlji (odnosno Sjedinjenim Američkim Državama) i industrija Unije. Stoga, za jednu vrstu proizvoda koja se uvozi u EU, uobičajena je vrijednost utvrđena na temelju cijena domaće prodaje američkog proizvođača istovjetnog proizvoda koji se proizvodi u SAD-u. Američki proizvođač koji surađuje nije proizvodio druge vrste proizvoda koje bi se moglo usporediti s vrstama proizvoda koje se uvoze iz Kine u EU. Kako bi se uobičajena vrijednost temeljila na široj osnovi, Komisija je također ispitala može li se za ostale vrste proizvoda uobičajena vrijednost utvrditi na nekoj drugoj osnovi u skladu s odredbama članka 2. stavka 7. toče (a) Osnovne uredbe („druga objektivna osnova”). U privremenoj fazi utvrđeno je da se mogu koristiti provjereni podaci o troškovima industrije Unije za neke vrste proizvoda.
(30)
Nakon uvođenja privremenih mjera, kineski je proizvođač dostavio komentare u vezi uobičajene vrijednosti.
(31)
Kineski je proizvođač tvrdio da uobičajenu vrijednost treba smanjiti za iznos razlike troška između akceleratora vlastite proizvodnje i akceleratora koji su nabavljeni izvana, budući da kinesko trgovačko društvo proizvodi akceleratore, dok ih američki proizvođač i industrija Unije kupuju.
(32)
U pogledu tvrdnje, treba napomenuti da nije bila popraćena nikakvim činjeničnim dokazima unatoč činjenici da ih je Komisija zatražila tijekom ispitnog postupka.
(33)
Kineski je proizvođač pozvao je Komisiju da predloži točnu specifikaciju posebnih vrsta modela korištenih za izračun uobičajene vrijednosti. U tom se pogledu napominje da industrija Unije i proizvođač iz analogne zemlje smatraju takvu vrstu podataka povjerljivom. Doista, ako se otkriju točni nazivi modela, pri čemu treba uzeti u obzir činjenicu da modeli pripadaju samo jednoj seriji i da su posebna obilježja navedene serije već otkrivena, te da se samo ograničen broj vrsta modela koristio za izračun uobičajene vrijednosti, stranke koje imaju navedene podatke mogu izračunati stvarne cijene odgovarajućih vrsta modela ili trošak i cijene na temelju kojih je izračunana uobičajena vrijednost za različite vrste modela. Navedeni su podaci doista povjerljivi te se, stoga, navedeni zahtjev moralo odbaciti.
(34)
Kineski je proizvođač izrazio sumnju u vezi načina na koji je Komisija utvrdila uobičajenu vrijednost na temelju podataka industrije Unije. Tvrdio je da je, umjesto cijena ponuđenih na nadmetanjima, trebalo koristiti stvarne prodajne cijene. Kao prvo, treba podsjetiti da su se podaci industrije Unije koristili kako bi se dobio veći postotak reprezentativnosti usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne prodaje koju je ostvario kineski proizvođač. Stoga je, koliko je to bilo moguće, za sve vrste dotičnog proizvoda za koje se nije moglo utvrditi uobičajenu vrijednost na temelju raspoloživih podataka u SAD-u, uobičajena vrijednost utvrđena na temelju provjerenih podataka industrije Unije za iste vrste proizvoda koje su uvezene iz Kine.
(35)
Stoga je uobičajena vrijednost izračunana za brojne vrste proizvoda (koji nikako nisu prijenosni sustavi za pregled) na temelju standardnih troškova, bez uzimanja u obzir javnih radova ili ostalih troškova na lokaciji, te dodavanjem uobičajenog postotka za dobit koji je, u svakom slučaju, manji od ciljne dobiti koja se koristi za utvrđivanje marže štete. Ispitnim je postupkom utvrđeno da industrija Unije primjenjuje standardne troškove za sve vrste proizvoda koje nudi. Potvrđena je evidencija u vezi pripreme navedenih standardnih troškova, način njihova izračuna i njihova usporedba sa stvarnim troškom pri određivanju standardnih troškova te je utvrđeno da je uredna.
(36)
Nadalje, troškovna struktura industrije Unije uspoređena je s troškovnom strukturom američkog proizvođača istovjetnog proizvoda. Utvrđeno je da: i. je profitna marža američkog proizvođača viša od profitne marže koja se koristila za izračun uobičajene vrijednosti na temelju podataka industrije Unije te ii. je troškovna struktura industrije Unije u širem smislu riječi slična troškovnoj strukturi proizvođača iz analogne zemlje (točnu razliku nije moguće otkriti zbog povjerljivosti). Stoga, korištenje podataka industrije Unije za određivanje uobičajene vrijednosti jasno je u skladu s odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe.
(37)
Kineski je proizvođač također komentirao javnu nabavu na temelju koje je američki proizvođač istovjetnog proizvoda prodao prijenosne sustave za pregled tereta na američkom tržištu. Tvrdio je da, da je Komisija koristila uobičajenu vrijednost na temelju javnog nadmetanja iz 2005. te ju usporedila s izvoznom cijenom koja se odnosi na RIP, takva usporedba ne bi se mogla smatrati poštenom. Navedena tvrdnja nije potvrđena činjenicama utvrđenima u ispitnom postupku. U SAD-u javna su nadmetanja organizirana tako da se najpovoljnijem ponuđaču dodijeli okvirni ugovor prema kojem može prodavati u određenom roku. Međutim, okvirni ugovor nije sadržavao nikakve cijene. Takav je ugovor doista sklopljen u 2005., ali odgovarajuće pojedinačne ponude za javno nadmetanje i ugovor datiraju iz 2007., odnosno već iz RIP-a. Stoga je Komisija bila suglasna da navedeno javno nadmetanje treba uzeti u obzir u RIP-u te da ono treba uključeno u podatke za izračun dampinške marže.
(38)
Kineski je proizvođač također zatražio pojašnjenje o tome zašto se uobičajena vrijednost za prijenosne sustave, poput sustava prodanog u Latviji, nije temeljila na prodaji američkog proizvođača, nego na podacima industrije Unije. U vezi toga se naglašava da Komisija nije mogla koristiti podatke u analognoj zemlji zato što takvi podaci nisu bili na raspolaganju za proizvođača koji surađuje iz analogne zemlje.
(39)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 38. do 42. Privremene uredbe.
4. Izvozna cijena
(40)
Nakon uvođenja privremenih mjera, kineski je proizvođač dostavio komentare o izvoznoj cijeni.
(41)
Navedeni su se komentari odnosili na poslove u Nizozemskoj, Finskoj i Poljskoj u vezi s posebnim troškovnim stavkama. Komentari koji su potvrđeni provjerenim podacima prihvaćeni su i izračun je dampinške marže primjereno revidiran. Komentare u vezi nekih troškova instalacije moralo se odbaciti. U vezi s tim treba napomenuti da, iako su u raznim fazama ispitnog postupka zatraženi relevantni stvarni podaci o cijeni različitih elemenata dotičnog proizvoda, trgovačko društvo nikada nije pokušalo dostaviti prijedlog za konačnu specifikaciju. Podaci dostavljeni nakon objave privremenih nalaza čine novu informaciju, koja nije potvrđena računovodstvenim podacima ili drugim dokazima koje je moguće provjeriti.
(42)
Kineski je proizvođač također pojasnio da je ostvario jednu prodaju izvan javnih nadmetanja. Potvrđuje se ovaj se prigovor. Ipak, ispitnim je postupkom utvrđeno da navedena prodaja nije prodaja koja je ostvarena u uobičajenom tijeku poslovanja. U stvari se radilo o nadomjesnom proizvodu, a cijena na koju se upućuje dogovorena je mnogo prije RIP-a. Nadomjesni je proizvod bio potpuno različite vrste nego izvorni proizvod. Stoga ovo nije bio posao obuhvaćen RIP-om, nego ispunjavanje ranije ugovorenih ugovornih obveza. Stoga, izvozna cijena navedenog posla nije se mogla uključiti u izračun.
(43)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 43. do 46. Privremene uredbe.
5. Usporedba
(44)
Kineski je proizvođač tvrdio da je usporedna izvršena na temelju krnjih kontrolnih brojeva proizvoda koji zanemaruju fizičke razlike između proizvoda za usporedbu. Nadalje, kinesko je trgovačko društvo tvrdilo da prilikom usporedbe cijena treba uzeti u obzir akceleratore, razlike u vrstama kućišta i razinama energije.
(45)
U vezi prve tvrdnje treba naglasiti nekoliko točaka: u vezi podataka dobivenih od industrije Unije, podsjeća se da su izračuni izrađeni na temelju podataka koji su izravno povezani s odnosnim ponudama u javnim nadmetanjima, odnosno za vrste proizvoda koje su se natjecale na istoj razini trgovine u isto vrijeme i koje su naručitelji smatrali usporedivima. Što se tiče podataka dobivenih od američkog proizvođača istovjetnog proizvoda, ispitnim je postupkom utvrđeno da uspoređena vrsta proizvoda ispunjava stroga pravila određena člankom 1. stavkom 4. Osnovne uredbe, odnosno da je to proizvod sličan u svim aspektima dotičnom proizvodu. Stoga, činjenica da se sve fizičke razlike ne odražavaju u kontrolnom broju proizvoda ili krnjem kontrolnom broju proizvoda ne sprečava Komisiju da izvrši primjerenu usporedbu između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene. Što je još važnije, razmotrene su razlike koje mogu utjecati na usporedivost cijena. Podaci iz spisa pokazuju da proizvodi koje isporučuje kineski proizvođač izvoznik koji surađuje često imaju dodatna svojstva u usporedbi s proizvodima koji se koriste kao osnova za uobičajenu vrijednost. Kao rezultat toga, uobičajena je vrijednost utvrđena konzervativno.
(46)
Što se tiče akceleratora, vrsti kućišta i razina energije, treba napomenuti da su zahtijevane prilagodbe obuhvaćene člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, ali nije dokazano da iznesene razlike u čimbenicima utječu na cijenu i usporedivost cijena budući da kineski proizvođač nije dostavio podatke koji bi potkrijepili prilagodbu.
(47)
Kineski je proizvođač tvrdio da je akcelerator važna komponenta dotičnog proizvoda te je trebao biti uključen u strukturu kontrolnog broja proizvoda. Komisija nije uključila akcelerator u strukturu kontrolnog broja proizvoda budući da ni jedna dotična stranka nije dostavila dokaze koji upućuju na činjenicu je akcelerator čimbenik koji razlikuje različite vrste proizvoda.
(48)
Kineski je proizvođač također zatražio identifikaciju i kvantifikaciju prilagodbi uobičajene vrijednosti kako bi se vratila na razinu franko tvornica. Izvršene su prilagodbe za troškove garancije i kredita uobičajene vrijednosti utvrđene na temelju domaćih prodajnih cijena jedinog američkog proizvođača istovjetnog proizvoda. Izvršene su prilagodbe za troškove transporta, troškove garancije, troškove osposobljavanja i naknade zastupnicima uobičajene vrijednosti utvrđene na temelju podataka industrije Unije. Što se tiče zahtjeva za kvantifikaciju navedenih prilagodba, Komisija ne može otkriti takve podatke budući da se oni smatraju povjerljivima po prirodi. Slično tome, treba napomenuti da, prilikom izračuna izvozne cijene franko tvornica, odgovarajući podaci nisu otkriveni industriji Unije.
(49)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 47. i 48. Privremene uredbe.
6. Dampinške marže
(50)
Kineski je proizvođač kritizirao činjenicu da je određena prodaja isključena iz izračuna dampinga. U vezi s tim napominje se da su se za utvrđivanje izvoznih cijena razmatrale prodajne vrijednosti dotičnih poslova. Međutim, nije se moglo utvrditi uobičajenu vrijednost navedenih poslova. Stoga, nije bilo moguće usporediti uobičajenu vrijednost i izvozne cijene.
(51)
Kineski je proizvođač također tvrdio da su vrijednosti CIF prodaje navedene u uvodnoj izjavi 50. trebale biti uključene u ukupnu vrijednost CIF koja je služila kao nazivnik za izračun dampinga. Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Izračun ukupnog dampinga rezultat je dijeljenja iznosa različitog utvrđenog dampinga (gdje se može izvršiti usporedba cijena) zbrojem odgovarajućih vrijednosti CIF. Uključivanje u izračune vrijednosti CIF prodaje za koje nije moguće izvršiti usporedbu između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene zbog nedostatka utvrđene uobičajene vrijednosti, uzrokovalo bi aritmetičku grešku u navedenim izračunima budući da se brojnik i nazivnik više ne bi odnosili na usporedive poslove.
(52)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 49. i 50. Privremene uredbe.
(53)
Uzimajući u obzir gore navedeno, konačna dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 38,8 %.
5. ŠTETA
(54)
Samo je kineski proizvođač dostavio komentare o nalazima u vezi štete, od kojih su neki samo ponovljeni komentari na koje je već odgovoreno u Privremenoj uredbi.
(55)
Argumenti koji se odnose na komentare na koje je već odgovoreno u Privremenoj uredbi ne ponavljaju se u ovoj Uredbi.
1. Opće napomene
(56)
Podsjeća se da u ovom slučaju dostavljeni podaci upućuju na dva proizvođača iz Unije i jednog proizvođača izvoznika koji u osnovi predstavljaju tržište Unije. Uzimajući u obzir gore navedeno, nije moguće dati precizne podatke kako bi se zaštitili poslovni podaci. Stoga su pokazatelji navedeni u indeksiranom obliku ili rasponima.
(57)
U svom odgovoru na privremenu objavu, kineski je proizvođač zatražio da se analiza štete prikaže na godišnjoj razini. Iako to ne mijenja bit podataka, nego samo njihov prikaz, zahtjev se smatrao opravdanim te je, stoga, analiza u nastavku prikazana na godišnjoj razini.
(58)
Kineski je proizvođač osporio podatke navedene u dokumentu o privremenoj objavi za navedeno trgovačko društvo o njegovom obujmu prodaje za razmatrano razdoblje (od 2004. do kraja RIP-a). Napominje se da je Komisija kineskom proizvođaču dostavila iscrpnu i potpunu specifikaciju prikupljenih podataka. Povratne informacije od kineskog proizvođača uspoređene su s dostupnim podacima koje su dostavile vlasti država članica kao korisnici dotičnog proizvoda i proizvođači u Uniji. Stoga, u konačnoj fazi ispitnog postupka bili su poznati podaci o kineskoj prodaji u Uniju i njezinom učinku.
(59)
Kineski je proizvođač tvrdio da, kada nema ponude od industrije Unije, njezinu prodaju treba isključiti iz analize štete i uzročnosti. Međutim, treba napomenuti da institucije ne mogu tvrditi da činjenica da tijekom RIP-a industrija Unije nije sudjelovala u posebnoj javnoj nabavi, a kineski proizvođač izvoznik jest, ne uzrokuje samoprouzročenu štetu u mjeri koja bi prekinula uzročno-posljedičnu vezu između štete i dampinga. Štoviše, sudjelovanje u javnom nadmetanju stvara troškove (prijevodi, zastupnik, ponekad plaćanje kako bi se dobio tekst nadmetanja) tako da trgovačka društva ne podnose ponude ako nisu sigurna da imaju šanse.
(60)
Također se tvrdilo da bi podnositelj pritužbe (Smiths Detection Group Limited), kada je podnosio ponude koje su premašivale granicu predviđenu javnim nadmetanjem, trebao bi biti isključen iz analize štete i uzročnosti. Ipak, ispitni postupak nije otkrio nikakve provjerljive podatke koji bi potvrdili postojanje takvih ponuda.
(61)
Kineski je proizvođač tvrdio da postoji asimetričnost podataka o šteti. To je zato što se obujam prodaje, tržišni udio i dobit odnose na prodaju prema datumu ugovora, dok su određeni ostali čimbenici štete dobiveni iz financijskog računovodstva podnositelja pritužbe te, stoga, moguće vremenski ne odgovaraju. Na početku ovog ispitnog postupka, službe Komisije morale su odrediti jasnu referentnu točku za prodaju koja će se primjenjivati na sva trgovačka društva koja surađuju u postupku. Odlučeno je da dostavljeni datum ugovora predstavlja najbolju referentnu točku zato što često postoji vremenski jaz između datum pokretanja javne nabave i datuma ugovora, kao i između datuma ugovora i datuma konačnog računa. Nadalje, na ugovor se često odnosi nekoliko računa, a ugovor može trajati nekoliko godina.
(62)
Nakon određivanja datuma ugovora kao referentne točke, nije bilo praktično tražiti od proizvođača iz Unije da sastave cijeli odgovor na upitnik na temelju datuma ugovora. To znači da bi, kad bi to učinili, trebali u potpunosti promijeniti svoju računovodstvenu praksu na način koji nije uobičajen i koji bi uveo brojne nedoumice s posljedičnim negativnim učinkom na kvalitetu takvih podataka. Imajući na umu da nije bilo moguće koristiti datume računa kao referentnu točku, u ovom su slučaju podaci o šteti za ovaj proizvod dostavljeni na najbolji mogući način.
(63)
Tijekom desetog mjeseca ispitnog postupka, odnosno u svom odgovoru na privremenu objavu, kineski je proizvođač također osporio činjenicu da RIP obuhvaća razdoblje od 18 mjeseci, izjavljujući da je trebao biti ograničen na kalendarsku godinu 2008. Ta se tvrdnja morala odbaciti zbog razloga koji podupiru razdoblje od 18 mjeseci kako je određeno u Privremenoj uredbi i u uvodnim izjavama 5. do 11. Štoviše, takva promjena onemogućila bi pravovremeni zaključak ispitnog postupka zato što bi značila da bi sva trgovačka društva koja surađuju trebala ponovno dostaviti odgovore na upitnik na temelju revidiranog RIP-a.
(64)
Kineski je proizvođač također izrazio sumnju o tome jesu li mnoga trgovačka društva iz EU-a povezana s podnositeljem pritužbe valjano uključena u analizu štete Komisije. Međutim, provjera odgovora na upitnik podnositelja pritužbe izvršena je uz punu suradnju cijele grupacije te je Komisija bila zadovoljna zato što su pokazatelji štete i izračuni valjano analizirani za cijelu grupaciju. Kako je objašnjeno kineskom proizvođaču prije donošenja privremenih mjera, trgovačka društva iz EU-a na koja upućuje, imaju zanemarivu ulogu, ako ikakvu, u proizvodnji i stavljanju na tržište relevantnog proizvoda. U stvari, njihova je uloga ograničena na neke funkcije koje se odnose na prodaju proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom (primjerice servis) i proizvoda koji nisu obuhvaćeni opsegom ove Uredbe.
(65)
Kineski je proizvođač naposljetku tvrdio da, kada industrija Unije nije mogla ispuniti tehničke zahtjeve pojedinih javnih nadmetanja ili nije uopće sudjelovala na javnim nadmetanjima, u tim poslovima nije došlo do dampinga koji bi prouzročio štetu industriji Unije. Navedena tvrdnja nije mogla biti prihvaćena.
(66)
Kao prvo, napominje se da činjenica da za neke izvozne poslove nije bilo moguće utvrditi uobičajenu vrijednost ne dovodi u pitanje nalaz o štetnom dampingu, dokle god se osnova za izračun smatra reprezentativnom. To je svakako bilo tako u ovom slučaju (vidjeti uvodnu izjavu 50.). Za dotične posebne poslove potrebno je napomenuti sljedeće. Posao koji se odnosi na probleme s tehničkim zahtjevima odnosi se na jednu vrstu proizvoda koja se prodaje na temelju jednog javnog nadmetanja. Kineski proizvođač, s jedne strane, i dva proizvođača iz Unije, s druge, različito su protumačili javno nadmetanje. Kineski je proizvođač tvrdio prema kraju ispitnog postupka da se dotična vrsta proizvoda prilično razlikuje od prijenosnog uređaja za pregled, dok je industrija Unije bila drugačijeg mišljenja. Stoga je jasno da je industrija Unije sudjelovala u navedenom javnom nadmetanju u ispravnom uvjerenju da treba ponuditi posebnu vrstu proizvoda. Što je još važnije, njezino sudjelovanje prouzročilo je troškove (prijevod, zastupnik, plaćanje za preuzimanje natječajne dokumentacije itd.). Stoga, činjenica da je konačni zaključak o postupku javnog nadmetanja bio da industrija Unije nije predala ponudu po istim uvjetima ne implicira automatski da takav uvoz nije pridonio šteti.
(67)
Što se tiče preostalih poslova, kineski proizvođač upućuje da je posao koji nije obuhvaćen RIP-om, što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 42., u stvari izvršavanje ugovornih obveza prema ranije zaključenom ugovoru. Također upućuje na posao u kojem industrija Unije nije sudjelovala u javnom nadmetanju. S obzirom na prvi posao, šteta nije utvrđena. S obzirom na potonji posao, primjenjuju se zaključci iz uvodne izjave 59.
2. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(68)
Tijekom jedanaestog mjeseca ispitnog postupka, rumunjsko je trgovačko društvo izjavilo da je ono proizvođač iz EU-a određenih sustava za pregled tereta tijekom RIP-a. Komisija je tražila i potvrdila podatke o stvarnom statusu ovog trgovačkog društva. Prema podacima koje su dostavili trgovačko društvo i ostali čimbenici na ovom tržištu, uključujući kineskog proizvođača, uključivanje navedenog trgovačkog društva u istovjetni proizvod blisko je povezano s proizvodnim aktivnostima dobro poznatog proizvođača sustava za pregled tereta iz Unije. Posljedično, u kontekstu trenutačnog ispitnog postupka, smatra se da je jedinu prodaju koju je ostvarilo rumunjsko trgovačko društvo tijekom RIP-a ostvario proizvođač sustava za pregled tereta iz Unije s kojim je radilo.
(69)
Što se tiče makroekonomskih pokazatelja poput potrošnje, proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta, zaliha, obujma prodaje, tržišnog udjela, zapošljavanja, produktivnosti i plaća, kao i izvozne prodaje, treba napomenuti da su navedeni analizirani s obzirom na sve proizvođače iz Unije.
(70)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama 52. do 56. Privremene uredbe.
3. Potrošnja Unije
(71)
Kineski je proizvođač tvrdio da razina potrošnje Unije kako je određeno u Privremenoj uredbi nije točna. U tom pogledu Komisija je kontaktirala zainteresirane stranke, posebno korisnike, s ciljem prikupljanja dodatnih podataka o potrošnji EU-a tijekom razmatranog razdoblja. Na temelju dodatnih podataka koje su dostavile stranke, smatra se da se potrošnja EU-a razvijala kako slijedi:
2004.
2005.
2006.
2007.
RIP
Indeks: 2004. = 100
100
62
114
110
111
Izvor: Odgovori na upitnik i naknadni podaci.
(72)
Potrošnja dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda u EU-u povećala se za 11 % tijekom razmatranog razdoblja.
(73)
Kineski je proizvođač tvrdio da se podaci o stvarnoj potrošnji trebaju otkriti, a ne navoditi u indeksiranom obliku. U tom se pogledu napominje da je, kako je već jasno objašnjeno u uvodnoj izjavi 54. Privremene uredbe, mali broj stranaka uključen u proizvodnju određenih sustava za pregled tereta u EU-u i svako otkrivanje stvarnih podataka o potrošnji dovelo bi do objave stvarne prodaje stranaka, što se smatra po prirodi povjerljivom informacijom.
(74)
Također je tvrdio da potrošnja treba uzeti u obzir sve primjerke dotičnog proizvoda u upotrebi na tržištu EU-a. U tom se pogledu napominje da podaci o potrošnji Unije uzimaju u obzir svu prodaju proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom (bez obzira na to je li ona rezultat javnog nadmetanja ili ne) svih stranaka (u mjeri poznatoj Komisiji). Podaci su uspoređeni i provjereni s različitim dostupnim izvorima. Međutim, podaci o potrošnji sadrže samo stvarnu prodaju, a ne mali broj poslova prijavljenih Komisiji koji su bili najam ili donacija. Da su uključeni navedeni poslovi, kineski bi tržišni udio bio čak i veći.
(75)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 57. i 58. Privremene uredbe, kako su izmijenjene uvodnim izjavama 71. do 74.
4. Uvoz iz dotične zemlje
(a) Obujam, cijena i tržišni udio dampinškog uvoza dotičnog proizvoda
(76)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 57. i 58., revidirani su obujam i tržišni udio dampinškog uvoza dotičnog proizvoda. Prikaz podataka na godišnjoj razini i ažuriranje obujma potvrdili su zaključke u Privremenoj uredbi da su se uvoz i njegov tržišni udio značajno povećali od 2004. Kineska je stranka preispitivala metodologiju korištenu prilikom indeksiranja ovih podataka. Važno je naglasiti da stvarni podaci koji su se koristili, bez obzira na indeksaciju, u privremenoj i konačnoj fazi, pokazuju značajno povećanje obujma i tržišnog udjela uvoza iz dotične zemlje.
(77)
Obujam uvoza dotičnog proizvoda povećao se za više od 150 % tijekom razmatranog razdoblja.
2004.
2005.
2006.
2007.
RIP
Obujam uvoza
100
75
250
200
267
Indeks: 2004. = 100
Izvor: Odgovori na upitnik i naknadni podaci.
(78)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 60. Privremene uredbe, prosječna izvozna cijena značajno je varirala prema vrstama uvezenih uređaja za pregled tereta, iz čega nije moguće donijeti nikakve smislene zaključke.
(79)
Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje više se nego udvostručio u razmatranom razdoblju.
2004.
2005.
2006.
2007.
RIP
Tržišni udio NRK-a
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Indeks: 2004. = 100
100
121
219
183
240
Izvor: Odgovori na upitnik i naknadni podaci.
(80)
Kineski je proizvođač tvrdio da također treba ispitati obujam nakon RIP-a (u obliku javnih nadmetanja dobivenih tijekom RIP-a koja su dovela do potpisivanja ugovora nakon RIP-a). U skladu s odredbama Osnovne uredbe, događaji nakon RIP-a nisu uzeti u obzir, osim u izvanrednim okolnostima. Kineski proizvođač nije se pozvao na izvanredne okolnosti. Štoviše, radi usporedivosti, također treba prerasporediti prodaju u razdobljima koja su prethodila RIP-u. Tvrdnja, stoga, nije prihvaćena. Imajući na umu gore navedena povećanja uvoza u smislu obujma i tržišnog udjela, ova odluka ni u kojem slučaju nije utjecala na čimbenike koji se ispituju u ovom slučaju.
(b) Sniženje cijena
(81)
Kineski je proizvođač tvrdio da je metodologija sniženja cijena koja se koristila u privremenoj fazi bila pogrešna. U tom pogledu nije se moglo usporediti njegove stvarne prodajne cijene s cijenama koje je u javnom nadmetanju ponudila industrija Unije. U vezi s tim napominje se da se ova metodologija smatrala najprimjerenijom za usporedbu koja uključuje proizvod koji je po prirodi vrlo složen i obuhvaćen javnom nabavom. Zainteresirane stranke nisu navele nikakve druge održive metode.
(82)
Treba istaknuti da, iako je metodologija ostala ista kako je gore opisano, izvršene su manje prilagodbe izračuna, što je snizilo cijene industrije Unije, te su stranke o njima obaviještene.
(83)
Revidirana usporedba pokazuje da se tijekom RIP-a uvoz dotičnog proizvoda prodavao u Uniji po cijenama koje su snizile cijene industrije Unije u rasponu od 15 do 20 %. Treba napomenuti da je kineski proizvođač tvrdio u svom podnesku da je jedan od razloga zašto je dobivao ugovore bio zato što je nudio nadprosječnu specifikaciju proizvoda. U smislu sniženja prodajnih i ciljnih cijena, to bi dovelo do prilagodba i izračuna većih marži štete. Takve prilagodbe nisu izvršene zato što nije dokazano da je to utemeljeno te nije bilo podataka na temelju kojih bi se iste kvantificirale.
(84)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se preostali podaci u uvodnim izjavama 59. do 62. Privremene uredbe, kako su izmijenjene uvodnim izjavama 76. do 83.
5. Stanje industrije Unije
(85)
Treba napomenuti da su podaci za pokazatelje štete različito prikazani kako bi se uzelo u obzir dvije stvari, kako je navedeno u uvodnim izjavama 57. i 69., odnosno zahtjev kineskog proizvođača da se podaci za RIP od 18 mjeseci iskažu na godišnjoj razini te objedinjavanje u analizi makro pokazatelja podataka dobivenih od drugog proizvođača iz Unije.
2004.
2005.
2006.
2007.
RIP
Proizvodnja
100
75
94
173
151
Kapacitet
100
83
90
185
200
Iskorištenost kapaciteta
100
90
104
94
76
Indeks: 2004. = 100
Izvor: Odgovori na upitnik.
(86)
Obujam proizvodnje industrije Unije povećao se za 51 % tijekom razmatranog razdoblja. Ovo pozitivno kretanje u najvećoj je mjeri uzrokovano dobrom izvoznom prodajom istovjetnog proizvoda. Industrija Unije udvostručila je svoje proizvodne kapacitete tijekom razmatranog razdoblja iz istog razloga. Iskorištenost kapaciteta industrije Unije smanjila se za 24 % tijekom razmatranog razdoblja.
(87)
Imajući na umu da se gornji podaci odnose na proizvodnju, čiji se važni dio prodaje na tržištima izvan EU-a, ne smatra se da su isti značajni pokazatelji u ovom slučaju.
2004.
2005.
2006.
2007.
RIP
Zalihe
100
164
155
127
136
Indeks: 2004. = 100
Izvor: Odgovori na upitnik.
(88)
Razina zaliha industrije Unije pokazala je uzlazno i fluktuirajuće kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, to se nije smatralo značajnim pokazateljem zato što industrija funkcionira na temelj proizvodnje prema narudžbi, zalihe su uvijek male, a značajan je dio istih namijenjen izvoznom tržištu.
2004.
2005.
2006.
2007.
RIP
Obujam prodaje Unije
100
67
93
100
76
Tržišni udio
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Indeks tržišnog udjela
100
108
82
91
68
Indeks: 2004. = 100
Izvor: Odgovori na upitnik i naknadni podaci.
(89)
Prodaja industrije Unije smanjila se tijekom razmatranog razdoblja, a u RIP-u je bila skoro 25 % niža od prvotnog obujma. Industrija Unije izgubila je oko 20 postotnih bodova svog tržišnog udjela između 2004. i kraja RIP-a.
(90)
Potvrđuju se nalazi u vezi prodajnih cijena u uvodnoj izjavi 69. Privremene uredbe.
(91)
Kineski je proizvođač ponovio svoj zahtjev za dobivanje podataka o javnim nadmetanjima dodijeljenima podnositelju pritužbe te o mjeri u kojoj su određena javna nadmetanja uzeta u obzir u okviru ovog ispitnog postupka. Međutim, otkrivanje takvih detalja nije se smatralo primjerenim zbog povjerljivosti. Također je zatražio daljnju potvrdu da se koristio dan potpisivanja ugovora o prodaji javnog nadmetanja kao određujući čimbenik za izračun potrošnje Unije. U vezi s tim institucije potvrđuju da se metodologija objašnjena u uvodnoj izjavi 57. Privremene uredbe primijenila na sve stranke. Ista je stranka također zatražila pojašnjenje da se podaci podnositelja pritužbe odnose na oba njegova proizvodna pogona. U vezi s tim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 7. točki (a) Privremene uredbe, potvrđuje se da su podaci koje je dostavio podnositelj pritužbe prikupljeni iz oba njegova proizvodna pogona.
2004.
2005.
2006.
2007.
RIP
Profitna marža prije oporezivanja
100
85
90
7
-50
Indeks: 2004. = 100
Izvor: Odgovori na upitnik.
(92)
Industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja počela je bilježiti gubitke. Stanje je bilo posebno loše tijekom RIP-a.
2004.
2005.
2006.
2007.
RIP
Ulaganja
100
164
100
354
105
Povrat ulaganja
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Novčani tok
100
124
257
186
-71
Indeks: 2004. = 100
Izvor: Odgovori na upitnik.
(93)
Ulaganja su ostala niska tijekom razmatranog razdoblja. Veliki dio investicija bio je namijenjen održavanju operativnih pogona industrije Unije. Viša razina investicija uočena u 2007. odnosi se na novi patent za poboljšanje učinkovitosti dotičnog proizvoda. Podsjeća se da je ovo poslovanje zahtijeva veliko praktično znanje i iskustvo, a manje ulaganja.
(94)
Povrat ulaganja, izražen u smislu neto dobiti industrije Unije i neto knjigovodstvene vrijednosti njezinih ulaganja, pokazuje pad tijekom razmatranog razdoblja, ali isti nije dobar pokazatelj štete zato što pretežno odražava sredstva koja su već amortizirana.
(95)
Stanje novčanog toka industrije Unije značajno se pogoršalo tijekom razmatranog razdoblja.
(96)
Imajući na umu da proizvodnja sustava za pregled tereta čini mali dio aktivnosti podnositelj pritužbe, sposobnost prikupljanja kapitala u ovom se slučaju nije smatrala značajnim pokazateljem.
2004.
2005.
2006.
2007.
RIP
Zaposlenost
100
110
129
160
167
Prosječni trošak rada po zaposleniku
100
98
102
106
106
Produktivnost po zaposleniku
100
68
73
109
135
Indeks: 2004. = 100
Izvor: Odgovori na upitnik.
(97)
Zaposlenost, prosječni trošak rada po zaposleniku i produktivnost po zaposleniku povećali su se tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, navedeni pokazatelji ne smatraju se značajnim čimbenicima u ovom slučaju zato što se velik dio zaposlenosti odnosi na proizvodnju određenih sustava za pregled tereta koji se prodaju na izvoznom tržištu.
(98)
Potvrđuju se nalazi iz uvodne izjave 76. Privremene uredbe.
(99)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se preostali podaci u uvodnim izjavama 64. do 76. Privremene uredbe, kako su izmijenjene uvodnim izjavama 85. do 98.
6. Zaključak o šteti
(100)
Nalazi u Privremenoj uredbi u vezi različitih stupnjeva važnosti pokazatelja štete u ovom slučaju i dalje su valjani. Najvažnijim čimbenicima štete smatraju se profitabilnost, tržišni udio u sniženje cijena zato što izravno odražavaju izglede industrije Unije u odnosu na njezinu aktivnost na tržištu Unije. Razlozi zašto neki drugi pokazatelji nisu toliko važni objašnjeni su gore u tekstu.
(101)
Što se tiče profitabilnosti, industrija Unije počela je bilježiti gubitke tijekom razmatranog razdoblja, a tržišni udio proizvođača iz Unije smanjio se za 24 %. Nadalje, kineski je proizvođač snizio cijene podnositelja zahtjeva u rasponu od 15 do 20 %.
(102)
Doista, kineski tržišni udio dotičnog proizvoda u Uniji povećao se za 140 % tijekom razmatranog razdoblja dok je, u isto vrijeme, industrija Unije doživjela značajno smanjenje obujma prodaje (- 24 %) i tržišnog udjela (20 postotnih bodova).
(103)
Kako je objašnjeno u općim napomenama koje prethode ovoj analizi štete, podaci u prikazani na drukčiji način nego u Privremenoj uredbi. Jasno je da činjenica jesu li podaci prikazani na godišnjoj razini ili ne, ne mijenja sadržaj podataka, nego samo njihov prikaz. Međutim, gore navedeni podaci o šteti u vezi makro pokazatelja također uključuju podatke drugog proizvođača iz Unije. Stoga se zaključuje da gore navedeni revidirani podaci potvrđuju privremene zaključke o šteti, odnosno da je štetno stanje postojalo tijekom razmatranog razdoblja u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
(104)
Na temelju toga, smatra se da zaključci u pogledu materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije, kako je određeno u Privremenoj uredbi, nisu promijenjeni zbog promjene u prikazu navedenu u uvodnoj izjavi 85. U izostanku drugih komentara u vezi s time, potvrđuju se uvodne izjave 77. do 80. Privremene uredbe, kako je izmijenjeno u uvodnim izjavama 100. do 103.
6. UZROČNOST
(105)
Samo je kineski proizvođač dostavio komentare o nalazima koji se odnose na uzročnost.
(106)
Podsjeća se da su učinci dampinškog uvoza i ostalih čimbenika prikazani na godišnjoj razini zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 85.
1. Učinci dampinškog uvoza
(107)
Tržišni udio dampinškog uvoza povećao se za 140 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se tržišni udio industrije Unije smanjio za 32 %. Navedene negativne promjene za industriju Unije dogodile su se u kontekstu povećanja potrošnje EU-a od 11 % između 2004. i RIP-a (podatak na godišnjoj razini).
2. Učinci ostalih čimbenika
2004.
2005.
2006.
2007.
RIP
Izvozna prodaja proizvodnje Unije
100
93
123
245
233
Izvozne prodajne cijene
100
107
60
63
70
Indeks: 2004. = 100
Izvor: Odgovori na upitnik.
(108)
Obujam prodaje industrije Unije povećao se tijekom razmatranog razdoblja. Izvoz je činio veliku većinu (između 85 i 95 %) ukupnog obujma proizvodnje EU-a u RIP-u.
(109)
Kineski je proizvođač tvrdio da Komisija nije analizirala uvoz iz SAD-a te da su američka trgovačka društva prodavala u EU-u više uređaja za pregled tereta nego kineska tijekom RIP-a, ali navedena tvrdnja nije potkrijepljena stvarnim činjenicama i konkretnim provjerljivim dokazima.
(110)
Nakon privremenih mjera Komisija je aktivno tražila više podataka o američkom uvozu, ali je na kraju potvrdila podatke za obujam uvoza iz SAD-a utvrđene u privremenoj fazi.
(111)
Kineski je proizvođač kritizirao posljedice nesudjelovanja na nekim javnim nadmetanjima industrije Unije. U tom pogledu napominjemo da je ispitni postupak uzeo u obzir činjenicu da sve stranke (industrija Unije, kineski proizvođač, ostali proizvođači određenih sustava za pregled tereta) nisu dostavljale ponude za svako javno nadmetanje. Nije utvrđen ni jedan presudan čimbenik koji bi ukazao da je jasno utvrđena šteta tijekom razmatranog razdoblja uzrokovana time što industrija Unije nije sudjelovala na javnim nadmetanjima koje nije smatrala opravdanim poslovnim prilikama. Postojanje opravdanih poslovnih prilika kao presudnog čimbenika u sudjelovanju na javnim nadmetanjima potvrđuje se činjenicom da sudjelovanje uključuje troškove (prijevodi, zastupnik, plaćanje za preuzimanje natječajne dokumentacije itd.) te trgovačka društva ne podnose ponude ako nisu sigurna da imaju šanse.
(112)
Kineski je proizvođač insistirao na tvrdnji da se štetni učinci čimbenika koji nisu povezani s cijenom, poput ostalih tehničkih čimbenika, trebaju dalje analizirati na temelju uzročnosti.
(113)
Doista, industrija Unije tehnički bi lako dosegla jednake specifikacije kao iste kineskog proizvođača. Međutim, to bi značilo da industrija Unije treba ponuditi proizvod po višoj cijeni. U stvari, ovo pitanje otkriva potpuni učinak dampinga kineskog proizvođača. Damping je djelomično uzorkovan činjenicom da kineski proizvođač jednostavno nudi proizvod s više mogućnosti. Budući da Direktiva 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama (6) dozvoljava primjenu samo dva kriterija za dodjelu: „najnižu cijenu” i „ekonomsku najpovoljniju ponudu”, ugovor je skoro automatski trebao biti dodijeljen kineskom proizvođaču koji vrši damping. Ponude koje je podnio kineski proizvođač ne bi više bile ekonomski najpovoljnije da se ne vrši damping, odnosno iste bi barem bile više kako bi obuhvatile dodatne mogućnosti.
(114)
Na kraju treba istaknuti da je ispitni postupak pokazao da je podnositelj pritužbe ispunio sve tehničke specifikacije javnih nadmetanja za koje su podnositelj pritužbe i kineski proizvođač podnijeli ponude pod istim uvjetima.
(115)
Kineski je proizvođač također tvrdio da ima slučajeva gdje su javna nadmetanja dodijeljena kineskom proizvođaču unatoč činjenici da su nudili više cijene nego podnositelj pritužbe. Stoga se smatra da takvi poslovi nisu uzrokovali štetu.
(116)
U tom pogledu treba napomenuti da je ispitnim postupkom utvrđeno postojanje samo jednog javnog nadmetanja gdje se na prvi pogled čini da je jedini kineski proizvođač izvoznik koji surađuje pobijedio na javnom nadmetanju unatoč činjenici da je ponudio višu cijenu nego podnositelj pritužbe. Međutim, ispitni je postupak otkrio da u stvarnosti to nije bilo tako zato što je ponuda koju je podnijelo kinesko trgovačko društvo uključivala mnoge dodatne mogućnosti za istu cijenu. Da se za navedene dodatne mogućnosti izvrše prilagodbe, izvozna cijena bila bi niža te bi uključivala višu stopu dampinške marže. Nisu predočeni nikakvi drugi provjerljivi podaci koji bi potkrijepili tvrdnju da postoje druga javna nadmetanja na kojima je kinesko trgovačko društvo ponudilo višu cijenu nego podnositelj pritužbe.
(117)
Kineski je proizvođač tvrdio da se drugi proizvođač iz Unije upustio u neprijateljsko određivanje cijena, uzrokujući tako materijalnu štetu industriji Unije, te da navedena stranka ne trpi štetu zbog uvoza iz Kine zato što je prekinula aktivnu suradnju.
(118)
Prije svega, podsjeća se da je drugi proizvođač iz Unije dostavio podatke u vezi s ovim postupkom te da se analiza štete ocjenjuje za cijelu industriju Unije. Štoviše, treba napomenuti da tvrdnje kineskog proizvođača o neprijateljskom određivanju cijena nisu potkrijepljene nikakvim činjeničnim dokazima te ne mogu dovesti u pitanje nalaze ispitnog postupka kako je izneseno u uvodnoj izjavi 89. Privremene uredbe.
3. Zaključak o uzročnosti
(119)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 81. do 95. Privremene uredbe, kako su izmijenjene uvodnim izjavama 105. do 118.
(120)
U svijetlu gore navedenog, potvrđuje se privremeni nalaz da je dampinški uvoz uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije.
7. INTERES UNIJE
1. Interes korisnikâ
(121)
Dva su korisnika već poslala prigovore u privremenoj fazi insistirajući na svojim prvotnim komentarima. Naglasili su svoje sumnje u vezi s konkurencijom i tehnološkim razvojem u slučaju uvođenja konačnih mjera. Međutim, o obje se sumnje već govorilo u Privremenoj uredbi i nije bilo novih podataka koji bi potvrdili da bi konkurencija i tehnološki razvoj bili narušeni, barem ne u kratkoročnom i srednjoročnom roku, uvođenjem konačne pristojbe.
2. Zaključak o interesu Unije
(122)
Dva gore navedena prigovora nisu promijenila privremene zaključke. U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 96. do 113. Privremene uredbe.
8. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(123)
Jedini kineski proizvođač izvoznik koji surađuje komentirao je izračun sniženja cijene. Prilagodbe su izvršene u konačnoj fazi gdje je to bilo opravdano.
(124)
Kineski je proizvođač izrazio tvrdnju u vezi marže štete koja je bila slična tvrdnji određenoj u uvodnoj izjavi 51. ove Uredbe. Navedena se tvrdnja morala odbaciti zbog istih razloga koji su navedeni u uvodnoj izjavi 51.
(125)
Kineski je proizvođač također zatražio objašnjenje o metodi koja se koristila na određivanje profitne marže prije oporezivanja te, posebno, o godini na koju se odnosi navedena profitna marža. U tom pogledu, napominje se da je određivanje profitne marže prije oporezivanja rezultat analize podataka koji se odnose na financijske godine 2006. i 2007.
(126)
Izračuni konačne dampinške marže i konačne razine uklanjanja štete doveli su do toga da je potonja niže od prve. U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 114. do 117. Privremene uredbe, kako su izmijenjene uvodnim izjavama 123. do 126. ove Uredbe.
2. Konačne mjere
(127)
S obzirom na donesene zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, treba uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na razini najniže utvrđene dampinške marže i marže štete, u skladu s pravilom niže pristojbe. U ovom slučaju, stopu pristojbe treba na odgovarajući način odrediti na razini utvrđene štete. To je izračunano na 34 %, što je značajno smanjenje od privremene faze kada je stopa pristojbe bila određena na razini utvrđenog dampinga.
(128)
Na temelju gore navedenog, stopa konačne antidampinške pristojbe za NRK jest 34 %.
(129)
U skladu s uvodnom izjavom 120. Privremene uredbe, zbog pažljivog nadzora učinkovitosti mjera, Komisija je zatražila od odgovarajućih tijela država članica dostavu povjerljivih i periodičnih podataka o postupcima javne nabave EU-a za prodaju sustava za pregled tereta.
9. KONAČNA NAPLATA PRIVREMENE PRISTOJBE
(130)
S obzirom na visinu utvrđene dampinške marže i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim da se konačno naplate iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom koja je uvedena Privremenom uredbom, u visini iznosa konačne pristojbe uvedene ovom Uredbom. Budući da je konačna pristojba niža od privremene pristojbe, oslobađaju se osigurani iznosi viši od stope konačne pristojbe,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na sustave za pregled tereta koji se temelje na primjeni neutronske tehnologije ili rendgenskih zraka s izvorom zraka od 250 KeV ili većim ili primjeni gama zračenja, trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 i ex 9030 10 00 (oznake TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 i 9030100091) i motorna vozila opremljena navedenim sustavima trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 8705 90 90 (oznaka TARIC 8705909010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. iznosi 34 %.
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 1242/2009 na uvoz sustava za pregled tereta koji se temelje na primjeni neutronske tehnologije ili rendgenskih zraka s izvorom zraka od 250 KeV ili većim ili primjeni gama zračenja, trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 i ex 9030 10 00 (oznake TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 i 9030100091) i motorna vozila opremljena navedenim sustavima trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 8705 90 90 (oznaka TARIC 8705909010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine, konačno se naplaćuju po stopi konačne pristojbe uvedene prema članku 1. Oslobađaju se iznosi osigurani iznad iznosa konačne antidampinške pristojbe.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 14. lipnja 2010.