EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 236/2012
af 14. marts 2012
om short selling og visse aspekter af credit default swaps
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (1),
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Da finanskrisen var på sit højeste i september 2008, traf de kompetente myndigheder i flere medlemsstater og tilsynsmyndighederne i tredjelande såsom USA og Japan ekstraordinære foranstaltninger for at begrænse eller forbyde short selling for visse eller alle værdipapirer. Dette skete på grund af bekymringer om, at short selling i en tid med manglende finansiel stabilitet kunne forværre faldet i aktiekurserne, især i finansielle institutioner, på en måde, der i sidste ende kunne true deres overlevelsesmuligheder og skabe systemiske risici. Medlemsstaterne traf divergerende foranstaltninger, fordi Unionen ikke har en specifik fælles lovgivningsmæssig ramme for behandling af spørgsmål vedrørende short selling.
(2)
For at sikre et velfungerende indre marked og for at forbedre betingelserne for dets funktion, især hvad angår de finansielle markeder, samt for at sikre forbruger- og investorbeskyttelse på højt niveau er det derfor hensigtsmæssigt at etablere en fælles lovgivningsmæssig ramme med hensyn til krav og beføjelser vedrørende short selling og credit default swaps og at sikre større koordinering og overensstemmelse mellem medlemsstaterne, når der skal træffes foranstaltninger under ekstraordinære omstændigheder. Det er nødvendigt at harmonisere reglerne for short selling og visse aspekter af credit default swaps for at forebygge, at der opstår hindringer for et velfungerende indre marked, da det ellers er sandsynligt, at medlemsstaterne fortsat vil træffe divergerende foranstaltninger.
(3)
Det er passende og nødvendigt, at disse regler får form af en forordning, så det sikres, at regler, der direkte pålægger private parter pligt til at meddele og offentliggøre korte nettopositioner for visse instrumenter og med hensyn til udækket short selling, anvendes ensartet i hele Unionen. En forordning er også nødvendig for at give Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (ESMA), der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (4), beføjelser til at koordinere foranstaltninger, som træffes af kompetente myndigheder, eller til selv at træffe foranstaltninger.
(4)
Denne forordnings anvendelsesområde bør være så bredt som muligt for at give en præventiv lovgivningsmæssig ramme til brug under ekstraordinære omstændigheder. Denne ramme bør dække alle finansielle instrumenter, men bør samtidig sikre en forholdsmæssig afpasset reaktion på de risici, som short selling af forskellige instrumenter kan udgøre. Det er derfor kun under ekstraordinære omstændigheder, at kompetente myndigheder og ESMA bør have mulighed for at træffe foranstaltninger vedrørende alle typer finansielle instrumenter og gå videre end de permanente foranstaltninger, der kun gælder for bestemte typer instrumenter, hvor der er klart identificerede risici, som skal håndteres.
(5)
For at bringe den nuværende fragmenterede situation til ende, hvor nogle medlemsstater har truffet divergerende foranstaltninger, og for at begrænse muligheden for, at divergerende foranstaltninger træffes af kompetente myndigheder, er det vigtigt på en harmoniseret måde at gøre noget ved de potentielle risici, der opstår som følge af short selling og credit default swaps. De krav, der indføres, bør gøre noget ved de identificerede risici uden unødigt at forringe de fordele, som short selling har for kvaliteten og effektiviteten på markederne. Skønt short selling i visse situationer kan have negative virkninger, spiller det under normale markedsforhold en vigtig rolle for at sikre velfungerende finansielle markeder, navnlig i forbindelse med markedslikviditet og effektiv kursdannelse.
(6)
Henvisninger i denne forordning til fysiske og juridiske personer bør omfatte registrerede virksomhedssammenslutninger uden status som juridisk person.
(7)
Øget gennemsigtighed i forbindelse med betydelige korte nettopositioner i bestemte finansielle instrumenter vil sandsynligvis være til gavn for både tilsynsmyndigheden og markedsdeltagerne. For aktier, som kan handles i et handelssystem i Unionen, bør der indføres en model i to lag, som giver større gennemsigtighed for betydelige korte nettopositioner i aktier på et passende niveau. Ved den nedre tærskel bør meddelelse om en position ske direkte til de pågældende tilsynsmyndigheder uden offentliggørelse, så de kan overvåge og, om nødvendigt, efterforske short selling, der kan skabe systemiske risici, udgøre misbrug eller skabe uro på markederne. Ved den øvre tærskel bør positionerne fremlægges offentligt til markedet for at give andre markedsdeltagere nyttig information om betydelige enkeltstående korte positioner i aktier.
(8)
Der bør indføres et krav om meddelelse til tilsynsmyndighederne om betydelige korte nettopositioner relateret til statsobligationer i Unionen, da sådanne meddelelser er vigtig information, som kan støtte tilsynsmyndighedernes overvågning af, hvorvidt sådanne positioner faktisk skaber systemiske risici eller anvendes til misbrug. Et sådant krav bør kun omfatte direkte meddelelse til tilsynsmyndighederne uden offentliggørelse, da offentliggørelse af oplysninger til markedet om sådanne instrumenter kan have en negativ virkning på markedet for statsobligationer, hvor likviditeten allerede er nedsat.
(9)
Meddelelseskravene i forbindelse med statsobligationer bør gælde for gældsinstrumenter udstedt af en medlemsstat og af Unionen, herunder Den Europæiske Investeringsbank, en medlemsstats offentlige myndighed, organer, SPV-selskaber eller internationale finansielle institutioner, der er oprettet af to eller flere medlemsstater, der udsteder obligationer på en eller flere medlemsstaters vegne, f.eks. den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet eller den fremtidige europæiske stabilitetsmekanisme. Er der tale om en medlemsstat, som er en forbundsstat, bør meddelelseskravene også gælde for gældsinstrumenter udstedt af et af forbundsstatens medlemmer. De bør imidlertid ikke gælde for andre regionale eller lokale myndigheder eller halvoffentlige organisationer i en medlemsstat, der udsteder gældsinstrumenter. Formålet med gældsinstrumenter, der udstedes af Unionen, er at støtte medlemsstaternes betalingsbalance eller finansielle stabilitet eller yde makrofinansiel bistand til tredjelande.
(10)
For at sikre omfattende og effektiv gennemsigtighed er det vigtigt, at meddelelseskravene ikke kun omfatter korte positioner, der opstår på grund af handel med aktier eller statsobligationer i handelssystemer, men også korte positioner, der opstår på grund af handel uden for disse systemer og korte nettopositioner, der opstår ved brug af derivater såsom optioner, futures, indeksrelaterede instrumenter, differencekontrakter og spread betting i forbindelse med aktier eller statsobligationer.
(11)
For at være nyttig for tilsynsmyndigheder og markeder bør en eventuel gennemsigtighedsordning give fuldstændige og præcise oplysninger om en fysisk eller juridisk persons positioner. Især bør oplysninger, der gives til tilsynsmyndigheden eller markedet, tage højde for både korte og lange positioner for at give værdifulde oplysninger om den fysiske eller juridiske persons korte nettoposition i aktier, statsobligationer og credit default swaps.
(12)
Beregningen af korte eller lange positioner bør tage højde for eventuelle økonomiske interesser, som den fysiske eller juridiske person har i forhold til den udstedte aktiekapital i et selskab eller de af en medlemsstat eller Unionen udstedte statsobligationer. Især bør der tages højde for sådanne økonomiske interesser, der er opnået direkte eller indirekte gennem brug af derivater som optioner, futures, differencekontrakter og spread betting i forbindelse med aktier eller statsobligationer og indekser, kurve af værdipapirer og exchange traded funds. Ved positioner i forbindelse med statsobligationer bør der også tages højde for credit default swaps, der er relateret til udstedere af statsobligationer.
(13)
Foruden gennemsigtighedsordningen, der er fastsat i denne forordning, bør Kommissionen i forbindelse med dens revision af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (5) overveje, hvorvidt investeringsselskabers medtagelse af oplysninger om short selling i deres transaktionsrapporter til de kompetente myndigheder ville tilvejebringe brugbar supplerende information, der kunne give myndighederne mulighed for at overvåge niveauerne af short selling.
(14)
Økonomisk set kan køb af credit default swaps uden at have en lang position i underliggende statsobligationer eller aktiver, portefølje af aktiver, finansielle forpligtelser eller finansieringsaftaler, hvis værdi afhænger af værdien af statsobligationerne være det samme som at tage en kort position i det underliggende gældsinstrument. Beregningen af en kort nettoposition i forbindelse med statsobligationer bør derfor omfatte credit default swaps, der er relateret til en statsobligationsudsteders forpligtelse. Der bør tages højde for credit default swap-positionen både med hensyn til fastlæggelsen af, hvorvidt en fysisk eller juridisk person har en betydelig kort nettoposition relateret til statsobligationer, der skal meddeles til en kompetent myndighed, og hvor en kompetent myndighed suspenderer begrænsninger for udækkede credit default swap-transaktioner for at fastsætte den betydelige udækkede position i en credit default swap relateret til en udsteder af statsobligationer, som skal meddeles den kompetente myndighed.
(15)
For at positionerne kan overvåges løbende, bør gennemsigtighedsordningen også omfatte meddelelse om eller offentliggørelse af, om en ændring i en kort nettoposition betyder en stigning eller et fald over eller under visse tærskler.
(16)
For at gennemsigtighedsordningen kan være effektiv, er det vigtigt, at den finder anvendelse, uanset hvor den fysiske eller juridiske person befinder sig, herunder i et tredjeland, når den pågældende person har en betydelig kort nettoposition i et selskab, hvis aktier må handles i et handelssystem inden for Unionen, eller en kort nettoposition i statsobligationer udstedt af en medlemsstat eller af Unionen.
(17)
Definitionen af short selling bør ikke omfatte en genkøbsaftale mellem to parter, hvor den ene part sælger et værdipapir til den anden til en fastsat pris med en forpligtelse til at købe værdipapiret tilbage på en senere dato til en anden fastsat pris, eller en derivatkontrakt, hvor det er aftalt at sælge værdipapirer til en fastsat pris på en senere dato. Definitionen bør ikke omfatte en overførsel af værdipapirer i henhold til en aftale om udlån af værdipapirer.
(18)
Udækket short selling af aktier og statsobligationer anses somme tider for at øge den potentielle risiko for manglende afvikling og for volatilitet. For at reducere sådanne risici er det hensigtsmæssigt at sætte begrænsninger for udækket short selling af den type instrumenter. De specifikke begrænsninger bør også tage højde for de forskellige ordninger, der i øjeblikket anvendes for dækket short selling. De omfatter en særskilt genkøbsaftale, hvorefter den person, der foretager short selling af et værdipapir, tilbagekøber et tilsvarende værdipapir tids nok til, at short selling-transaktionen kan afvikles, og omfatter aftaler om sikkerhedsstillelse, hvis sikkerhedshaveren kan anvende værdipapiret til afvikling af short selling-transaktionen. Andre eksempler omfatter selskabers fortegningsretsemissioner til eksisterende aktionærer, lånepuljer og muligheder for genkøbsaftaler gennem f.eks. handelssystemer, clearingsystemer eller centralbanker.
(19)
I forbindelse med udækket short selling af aktier er det nødvendigt for en fysisk eller juridisk person at have en ordning med en tredjepart, ifølge hvilken tredjeparten har bekræftet, at aktien er tilgængelig, dvs. at tredjeparten bekræfter, at vedkommende vurderer at kunne stille aktien til rådighed for afvikling på forfaldstidspunktet. Det er nødvendigt, at en sådan bekræftelse gives på baggrund af foranstaltninger truffet af tredjeparten, således at den fysiske eller juridiske person har en rimelig forventning om, at afviklingen kan gennemføres på forfaldstidspunktet. Dette omfatter foranstaltninger som f.eks. en tredjeparts allokering af aktierne til lån eller køb, således at afviklingen kan gennemføres på forfaldstidspunktet. Med hensyn til short selling, der skal dækkes gennem køb af aktien samme dag, omfatter dette bekræftelse fra tredjeparten på, at vedkommende anser aktien for at være let at låne eller købe. Aktiernes likviditet, navnlig omsætningsniveauet, og hvor let køb, salg og lån kan finde sted med minimal indvirkning på markedet, bør tages i betragtning af ESMA, når det fastlægges, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at have en rimelig forventning om, at afviklingen kan gennemføres på forfaldstidspunktet.
(20)
I forbindelse med udækket short selling af statsobligationer kan den omstændighed, at short selling vil være dækket af købet af statsobligationer i løbet af samme dag, betragtes som et eksempel på at give en rimelig forventning om, at afviklingen kan gennemføres på forfaldstidspunktet.
(21)
Credit default swaps på statsobligationer bør være baseret på princippet om forsikringsmæssig interesse, men med erkendelse af, at der kan være andre interesser ved en statslig udsteder end obligationsejerskab. Disse interesser omfatter afdækning af risikoen for den statslige udsteders misligholdelse, hvor en fysisk eller juridisk person har en lang position i statsobligationer fra den pågældende udsteder, eller af risikoen for et fald i værdien af statsobligationerne, hvor den pågældende fysiske eller juridiske person har aktiver eller passiver, som vedrører enheder i den offentlige eller private sektor i den pågældende medlemsstat, og hvis værdi afhænger af værdien af statsobligationerne. Sådanne aktiver bør omfatte finansieringsaftaler, en portefølje af aktiver eller finansielle forpligtelser samt rente- eller valutaswaptransaktioner, i forbindelse med hvilke der anvendes credit default swaps på statsobligationer som et modpartsrisikostyringsredskab til afdækning af eksponeringen ved finansieringsaftaler og udenrigshandelsaftaler. Ingen position eller portefølje af positioner, der anvendes i forbindelse med afdækning af eksponeringen ved en statsobligation, bør betragtes som en udækket position i en credit default swap på statsobligationer. Dette omfatter enhver eksponering for den centrale, regionale og lokale administration, enheder i den offentlige sektor eller enhver eksponering, der garanteres af en hvilken som helst af de nævnte enheder. Derudover bør eksponeringen for privatsektorenheder, der er etableret i den pågældende medlemsstat, være omfattet. Alle eksponeringer bør tages i betragtning i denne sammenhæng, herunder lån, modpartskreditrisiko (herunder potentiel eksponering, når der kræves lovpligtig kapital til en sådan eksponering), tilgodehavender og garantier. Det omfatter også indirekte eksponeringer for en af de omhandlede enheder, der forekommer gennem bl.a. eksponering for indekser, fonde eller SPV-selskaber.
(22)
Eftersom indgåelse af en credit default swap på statsobligationer uden bagvedliggende eksponering for risikoen ved et fald i statsobligationens værdi kan have negativ virkning på statsobligationsmarkedernes stabilitet, bør det være forbudt for fysiske eller juridiske personer at indgå sådanne udækkede credit default swap positioner. Den kompetente myndighed bør imidlertid ved de første tegn på, at statsobligationsmarkedet ikke fungerer effektivt, midlertidigt kunne suspendere en sådan begrænsning. Den kompetente myndighed bør basere en sådan suspension på et objektivt grundlag efter en analyse af de indikatorer, der er fastsat i denne forordning. Kompetente myndigheder bør også kunne benytte yderligere indikatorer.
(23)
Det er også hensigtsmæssigt at inkludere krav til centrale modparter i forbindelse med dækningskøb og bøder for manglende afvikling af transaktioner i aktier. Procedurerne for dækningskøb og kravene vedrørende sen afvikling bør omfatte grundlæggende standarder med hensyn til afviklingsdisciplin. Kravene vedrørende dækningskøb og bøder bør være så fleksible, at den centrale modpart, som har ansvar for at sikre, at disse procedurer eksisterer, kan benytte en anden markedsdeltager til i praksis at foretage købet eller pålægge bøden. Hvis de finansielle markeder skal fungere effektivt, er det imidlertid afgørende, at de bredere aspekter af afviklingsdisciplin behandles i et horisontalt forslag til retsakt.
(24)
Foranstaltninger i forbindelse med statsobligationer og credit default swaps på statsobligationer, herunder øget gennemsigtighed og begrænsninger af udækket short selling, bør pålægge krav, der er forholdsmæssigt afpassede, og bør samtidig undgå en negativ indvirkning på likviditeten på markederne for statsobligationer og markederne for genkøb af statsobligationer.
(25)
Aktier optages i stigende grad til handel i forskellige handelssystemer inden for Unionen og i tredjelande. Mange store selskaber, der er hjemmehørende i et tredjeland, får også optaget aktier til handel i et handelssystem i Unionen. Af hensyn til effektiviteten er det hensigtsmæssigt at fritage værdipapirer fra visse krav om meddelelse og offentliggørelse, hvis det primære handelssystem for det pågældende instrument er i et tredjeland.
(26)
Market making-aktiviteter spiller en afgørende rolle, fordi de bringer likviditet til markeder i Unionen, og market makers skal kunne tage korte positioner for at leve op til denne rolle. Hvis sådanne aktiviteter pålægges krav, kan det betyde en alvorlig begrænsning af deres evne til at skabe likviditet, og det kan have en betydelig negativ indvirkning på effektiviteten på markederne i Unionen. I øvrigt forventes det ikke, at market makers tager betydelige korte positioner bortset fra i meget korte perioder. Fysiske eller juridiske personer, der er involveret i sådanne aktiviteter, bør derfor fritages fra krav, der kan hæmme deres evne til at udføre en sådan funktion og dermed påvirke EU-markederne negativt. For at kravene kan indfange tilsvarende enheder i tredjelande, er det nødvendigt med en procedure for at vurdere ækvivalensen af markeder i tredjelande. Fritagelsen bør gælde for de forskellige typer af market making-aktiviteter, men ikke handel for egen regning. Desuden bør visse aktiviteter på det primære marked, f.eks. aktiviteter, der vedrører statsobligationer og stabiliseringsordninger, fritages, da disse aktiviteter er vigtige og bidrager til, at markederne fungerer effektivt. De kompetente myndigheder bør have meddelelse om brugen af fritagelser og bør have beføjelse til at forbyde en fysisk eller juridisk person at bruge en fritagelse, hvis den pågældende ikke opfylder de relevante kriterier for fritagelsen. Kompetente myndigheder bør også kunne anmode om oplysninger fra den fysiske eller juridiske person for at overvåge den pågældendes brug af fritagelsen.
(27)
I tilfælde af en negativ udvikling, hvor den finansielle stabilitet eller markedstilliden i en medlemsstat eller i Unionen er alvorligt truet, bør de kompetente myndigheder have interventionsbeføjelser til at kræve yderligere gennemsigtighed eller til at pålægge midlertidige begrænsninger af short selling og credit default swap-transaktioner eller andre transaktioner for at forhindre et forstyrrende fald i kursen på et finansielt instrument. Sådanne foranstaltninger kan blive nødvendige på grund af forskellige negative hændelser eller en negativ udvikling, herunder ikke kun finansielle eller økonomiske hændelser, men også for eksempel naturkatastrofer eller terroraktioner. Desuden kan visse negative hændelser eller negativ udvikling, der kræver foranstaltninger, opstå i en enkelt medlemsstat og ikke have nogen grænseoverskridende virkninger. Disse beføjelser skal være tilstrækkeligt fleksible til, at de kompetente myndigheder kan håndtere en række forskellige ekstraordinære omstændigheder. Når sådanne foranstaltninger træffes, bør de kompetente myndigheder tage behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet.
(28)
Da denne forordning udelukkende tager sig af begrænsninger på short selling og credit default swaps for at forhindre et forstyrrende fald i kursen på et finansielt instrument, kan behovet for andre typer af begrænsninger, såsom begrænsninger på positioner eller på produkter, mere hensigtsmæssigt overvejes i forbindelse med Kommissionens revision af direktiv 2004/39/EF.
(29)
Selv om de kompetente myndigheder normalt er i den bedste position til at overvåge markedsforholdene og til indledningsvis at reagere på en negativ hændelse eller udvikling ved at afgøre, om der er opstået en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden, og om det er nødvendigt at træffe foranstaltninger for at afhjælpe en sådan situation, bør beføjelserne i denne forbindelse samt betingelser og procedurer for deres brug så vidt muligt harmoniseres.
(30)
I tilfælde af et betydeligt fald i kursen på et finansielt instrument i et handelssystem bør en kompetent myndighed også have mulighed for midlertidigt at begrænse short selling af det finansielle instrument i det pågældende system inden for dens egen jurisdiktion eller anmode ESMA om en sådan begrænsning i andre jurisdiktioner, så myndigheden kan gribe hurtigt ind, hvor det er hensigtsmæssigt og i en kort periode, for at forhindre et forstyrrende fald i kursen på det pågældende instrument. Den kompetente myndighed bør også være forpligtet til at underrette ESMA om denne afgørelse, således at ESMA øjeblikkelig kan underrette de kompetente myndigheder i andre medlemsstater med handelssystemer, der handler med det samme instrument, koordinere vedtagelsen af disse foranstaltninger i de andre medlemsstater, og, hvis det er nødvendigt, hjælpe dem med at nå til enighed, eller selv træffe en afgørelse i overensstemmelse med artikel 19 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
(31)
Når en negativ hændelse eller udvikling rækker videre end én enkelt medlemsstat eller har andre grænseoverskridende konsekvenser, f.eks. hvis et finansielt instrument handles i forskellige handelssystemer i en række forskellige medlemsstater, er tæt samråd og samarbejde mellem de kompetente myndigheder afgørende. ESMA bør have en nøglerolle ved koordinering af sådanne situationer og bør forsøge at sikre konsistens mellem de kompetente myndigheder. Sammensætningen af ESMA, som omfatter repræsentanter fra de kompetente myndigheder, vil hjælpe ESMA ved udførelsen af en sådan rolle. Desuden bør de kompetente myndigheder have beføjelse til at træffe foranstaltninger, når de har en interesse i at intervenere.
(32)
Ud over koordinering af foranstaltninger, der træffes af de kompetente myndigheder, bør ESMA sikre, at foranstaltninger kun træffes af de kompetente myndigheder, når de er nødvendige og rimelige. ESMA bør have mulighed for at fremsætte udtalelser til kompetente myndigheder om brugen af interventionsbeføjelser.
(33)
De kompetente myndigheder vil ganske vist ofte være i den bedste position til at overvåge og til hurtigt at reagere på en negativ hændelse eller udvikling, men ESMA bør også have beføjelse til at træffe foranstaltninger, når short selling og andre relaterede aktiviteter truer finansielle markeders rette funktion og integritet eller stabiliteten i dele af eller hele det finansielle system i Unionen, når der er grænseoverskridende konsekvenser, og når kompetente myndigheder ikke har truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at håndtere truslen. ESMA bør så vidt muligt rådføre sig med det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (6) og andre relevante myndigheder, når en sådan foranstaltning kan have virkninger, der rækker ud over de finansielle markeder, som det kan være tilfældet med råvarederivater, der anvendes til at risikoafdække fysiske positioner.
(34)
ESMA's beføjelser i henhold til nærværende forordning til under ekstraordinære omstændigheder at begrænse short selling og andre lignende aktiviteter er i overensstemmelse med artikel 9, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1095/2010. Disse beføjelser bør ikke berøre ESMA's beføjelser i en krisesituation i henhold til artikel 18 i forordning (EU) nr. 1095/2010. ESMA bør navnlig kunne træffe enkeltafgørelser, som pålægger kompetente myndigheder at træffe foranstaltninger, eller enkeltafgørelser henvendt til deltagere på de finansielle markeder i henhold til artikel 18 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
(35)
Henvisninger i nærværende forordning til artikel 18 og 38 i forordning (EU) nr. 1095/2010 er af deklaratorisk art. Nævnte artikler finder anvendelse selv uden sådanne henvisninger.
(36)
De kompetente myndigheders og ESMA's interventionsbeføjelser til at begrænse short selling, credit default swaps og andre transaktioner bør kun være midlertidige og bør kun udøves i en periode og et omfang, der er nødvendigt for at imødegå den specifikke trussel.
(37)
På grund af de specifikke risici, der kan opstå ved brugen af credit default swaps, kræver sådanne transaktioner tæt overvågning af kompetente myndigheder. Især bør kompetente myndigheder i ekstraordinære tilfælde have beføjelse til at kræve at få oplysninger fra fysiske eller juridiske personer, der indgår sådanne transaktioner, om formålet med at indgå den pågældende transaktion.
(38)
ESMA bør have beføjelse til at foretage en undersøgelse af en problemstilling eller praksis i forbindelse med short selling eller brugen af credit default swaps for at vurdere, om den pågældende problemstilling eller praksis udgør en potentiel trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden. ESMA bør offentliggøre en rapport, der fremlægger resultaterne, når ESMA foretager en sådan undersøgelse.
(39)
Da nogle bestemmelser i denne forordning finder anvendelse på fysiske eller juridiske personer og handlinger i tredjelande, er det nødvendigt, at de kompetente myndigheder og tilsynsmyndighederne i tredjelande i visse situationer samarbejder. De kompetente myndigheder bør derfor aftale ordninger med tilsynsmyndighederne i tredjelande. ESMA bør koordinere udviklingen af sådanne samarbejdsordninger og udvekslingen mellem de kompetente myndigheder af oplysninger, der modtages fra tredjelande.
(40)
Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, som bl.a. traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (charteret) anerkender, navnlig retten til beskyttelse af personlige oplysninger, jf. artikel 16 i TEUF og artikel 8 i charteret. Gennemsigtighed med hensyn til betydelige korte nettopositioner, herunder offentliggørelse over en vis tærskelværdi, når dette er bestemt i denne forordning, er nødvendig af hensyn til stabilitet på de finansielle markeder og beskyttelse af investorerne. Med en sådan gennemsigtighed kan tilsynsmyndighederne overvåge brugen af short selling i forbindelse med misbrugsstrategier og konsekvenserne af short selling for markedernes funktion. Ydermere kan en sådan gennemsigtighed bidrage til at reducere informationsasymmetri og sikre, at alle markedsdeltagere er tilstrækkeligt informeret om, i hvilket omfang short selling påvirker kurserne. Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger fra kompetente myndigheder bør ske i overensstemmelse med reglerne om videregivelse af personoplysninger i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (7). Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger, som ESMA foretager, bør ske i overensstemmelse med reglerne om overførelse af personoplysninger i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (8), der bør gælde fuldt ud for behandling af personoplysninger med henblik på nærværende forordning.
(41)
Medlemsstaterne bør under hensyntagen til principperne i Kommissionens meddelelse om styrkelse af sanktionsordninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser og EU-retsakter vedtaget som en opfølgning på denne meddelelse fastsætte bestemmelser om sanktioner og administrative foranstaltninger ved overtrædelse af denne forordning og bør sørge for, at de gennemføres. Disse sanktioner og administrative foranstaltninger bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. De bør tage udgangspunkt i retningslinjer vedtaget af ESMA for at fremme konvergens og sammenhæng på tværs af sektorerne i sanktionsordningerne i finanssektoren.
(42)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (9). Kommissionen bør holde Europa-Parlamentet orienteret om fremskridt med hensyn til afgørelser, der fastsætter ækvivalensen af tredjelandes retlige og tilsynsmæssige rammer med kravene i denne forordning.
(43)
Beføjelsen til at vedtage retsakter, jf. artikel 290 i TEUF, bør delegeres til Kommissionen med hensyn til detaljer om beregning af korte positioner, når en fysisk eller juridisk person har en udækket position i en credit default swap, tærskler for meddelelse og offentliggørelse samt yderligere specificering af kriterier og faktorer ved fastlæggelsen af, i hvilke tilfælde en negativ hændelse eller udvikling udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden i en medlemsstat eller i Unionen. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau i de relevante institutioner, myndigheder og organer, hvor det er relevant. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(44)
Kommissionen bør forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet, hvori den vurderer det hensigtsmæssige i de fastlagte meddelelses- og offentliggørelsestærskler, begrænsningernes virkemåde samt krav relateret til gennemsigtigheden af korte nettopositioner og hvorvidt andre eventuelle begrænsninger eller betingelser for short selling eller credit default swaps er hensigtsmæssige.
(45)
Målene med denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne, selv om de kompetente myndigheder er i en bedre position til at overvåge og har bedre kendskab til markedsudviklingen, kan den samlede virkning af de problemer, der er i forbindelse med short selling og credit default swaps, kun forstås fuldt ud i EU-sammenhæng, og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(46)
Da nogle medlemsstater allerede har indført begrænsninger vedrørende short selling, og da der ved denne forordning indføres delegerede retsakter og bindende tekniske standarder, som bør vedtages, inden denne forordning kan anvendes fornuftigt, er det nødvendigt at foreskrive en tilstrækkelig overgangsperiode. Da det er afgørende inden den 1. november 2012 at fastlægge vigtige ikke-væsentlige bestemmelser, som vil lette markedsdeltageres overholdelse af denne forordning og de kompetente myndigheders håndhævelse, er det ligeledes nødvendigt at give Kommissionen mulighed for at vedtage de tekniske standarder og delegerede retsakter inden nævnte dato -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Anvendelsesområde
1. Denne forordning finder anvendelse på følgende:
a)
finansielle instrumenter, som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a), der er optaget til handel i et handelssystem i Unionen, herunder sådanne instrumenter, når de handles uden for et handelssystem
b)
derivater som nævnt i afsnit C, nr. 4)-10), i bilag I til direktiv 2004/39/EF, som relaterer til et finansielt instrument som nævnt i litra a) eller til en udsteder af et sådant finansielt instrument, herunder sådanne derivater, når de handles uden for et handelssystem
c)
gældsinstrumenter udstedt af en medlemsstat eller af Unionen og derivater, som nævnt i afsnit C, nr. 4)-10), i bilag I til direktiv 2004/39/EF, som relaterer til eller vedrører gældsinstrumenter udstedt af en medlemsstat eller af Unionen.
2. Artikel 18, 20 og 23-30 finder anvendelse på alle finansielle instrumenter, som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a).
Artikel 2
Definitioner
1. I denne forordning forstås ved:
a) »finansielt instrument«: et instrument, der er anført i afsnit C i bilag I til direktiv 2004/39/EF
b) »short selling« i relation til en aktie eller et gældsinstrument: ethvert salg af en aktie eller et gældsinstrument, som sælgeren ikke ejer på det tidspunkt, hvor salgsaftalen indgås, herunder et salg, hvor sælgeren på tidspunktet for indgåelsen af salgsaftalen har lånt eller aftalt at låne aktien eller gældsinstrumentet til levering ved afviklingen, med undtagelse af:
i)
en af parternes salg i henhold til en genkøbsaftale, hvor den ene part har forpligtet sig til at sælge et værdipapir til den anden part til en fastsat kurs, mens den anden part har forpligtet sig til at sælge værdipapiret tilbage på en senere dato til en anden fastsat kurs
ii)
en overførsel af værdipapirer i henhold til en aftale om udlån af værdipapirer eller
iii)
indgåelse af en future-kontrakt eller en anden derivatkontrakt, hvor det er aftalt at sælge værdipapirer til en fastsat kurs på en senere dato
c) »credit default swap«: en derivatkontrakt, hvor den ene part betaler et vederlag til den anden part til gengæld for en betaling eller en anden ydelse i tilfælde af en kredithændelse i forbindelse med en referenceenhed og af enhver anden misligholdelse i forbindelse med derivatkontrakten, der har en lignende økonomisk virkning
d) »statslig udsteder«: en af følgende, som udsteder gældsinstrumenter:
i)
Unionen
ii)
en medlemsstat, herunder en offentlig myndighed, et agentur eller et SPV-selskab i medlemsstaten
iii)
når der er tale om en medlemsstat, som er en forbundsstat, et medlem af forbundsstaten
iv)
et SPV-selskab for flere medlemsstater
v)
en international finansiel institution oprettet af to eller flere medlemsstater, som har til formål at mobilisere kapital og stille finansiel bistand til rådighed for de af dens medlemmer, der er ramt eller truet af alvorlige finansieringsproblemer, eller
vi)
Den Europæiske Investeringsbank
e) »credit default swap på statsobligationer«: en credit default swap, hvor en betaling eller en anden ydelse erlægges i tilfælde af en kredithændelse eller en misligholdelse relateret til en statslig udsteder
f) »statsobligation«: et gældsinstrument udstedt af en statslig udsteder
g) »udstedte statsobligationer«: det samlede antal statsobligationer udstedt af en statslig udsteder, som ikke er blevet indfriet
h) »udstedt aktiekapital« i relation til et selskab: de samlede ordinære aktier og eventuelle præferenceaktier udstedt af selskabet, men ikke konvertible obligationer
i) »hjemland«:
i)
for et investeringsfirma som omhandlet i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i direktiv 2004/39/EF, eller et reguleret marked som omhandlet i artikel 4, stk. 1, nr. 14), i direktiv 2004/39/EF: hjemlandet som omhandlet i artikel 4, stk. 1, nr. 20), i direktiv 2004/39/EF
ii)
for et kreditinstitut: hjemlandet som omhandlet i artikel 4, nr. 7), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF af 14. juni 2006 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (10)
iii)
for en juridisk person som ikke er nævnt i nr. i) eller ii): den medlemsstat, hvor den juridiske person har sit vedtægtsmæssige hjemsted, eller, hvis der ikke findes noget vedtægtsmæssigt hjemsted, den medlemsstat, hvor hovedkontoret er beliggende
iv)
for en fysisk person: den medlemsstat, hvor vedkommende har sit hovedkontor, eller, hvis der ikke findes noget hovedkontor, den medlemsstat, hvor vedkommende har sin faste bopæl
j) »relevant kompetent myndighed«:
i)
i relation til en medlemsstats statsobligationer eller, når der er tale om en medlemsstat, som er en forbundsstat, i relation til et af forbundsstatens medlemmers statsobligationer eller en credit default swap relateret til en medlemsstat eller et medlem af en forbundsmedlemsstat: den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat
ii)
i relation til Unionens statsobligationer eller en credit default swap relateret til Unionen: den kompetente myndighed i den jurisdiktion, hvor det departement, der udsteder obligationen, er placeret
iii)
i relation til statsobligationer fra flere medlemsstater, der handler gennem et SPV-selskab, eller en credit default swap relateret til et sådant SPV-selskab: den kompetente myndighed i den jurisdiktion, hvor SPV-selskabet er etableret
iv)
i relation til statsobligationer fra en international finansiel institution oprettet af to eller flere medlemsstater, som har til formål at mobilisere kapital og stille finansiel bistand til rådighed for de af dens medlemmer, der er ramt eller truet af alvorlige finansieringsproblemer: den kompetente myndighed i den jurisdiktion, hvor den internationale finansielle institution er etableret
v)
i relation til andre finansielle instrumenter end dem, der er nævnt under nr. i)-iv): den kompetente myndighed for det pågældende finansielle instrument som defineret i artikel 2, nr. 7), i Kommissionens forordning (EF) nr. 1287/2006 (11) og fastlagt i overensstemmelse med kapitel III i nævnte forordning
vi)
i relation til et finansielt instrument, der ikke er omfattet af nr. i)-v): den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor det finansielle instrument første gang blev optaget til handel i et handelssystem
vii)
i relation til et gældsinstrument udstedt af Den Europæiske Investeringsbank: den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor Den Europæiske Investeringsbank er beliggende
k) »market making-aktiviteter«: aktiviteter, der udføres af et investeringsfirma, et kreditinstitut, en enhed i et tredjeland eller et firma, som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra l), i direktiv 2004/39/EF, der er medlem af et handelssystem eller et marked i et tredjeland, hvis retlige og tilsynsmæssige rammer er erklæret ækvivalente af Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 2, når den pågældende handler med et finansielt instrument som ordregiver, uanset om instrumentet handles inden for eller uden for et handelssystem, i en eller begge af følgende egenskaber:
i)
ved at afgive faste, samtidige tilbud på købs- og salgskurs af sammenlignelig størrelse og til konkurrencedygtige kurser med den konsekvens, at markedet tilføres likviditet på en regelmæssig og løbende basis
ii)
som led i den almindelige forretning ved at udføre ordrer, der er iværksat af kunder eller som sker på kunders anmodning
iii)
ved afdækning af positioner, der er resultatet af gennemførelsen af opgaverne under nr. i) og ii)
l) »handelssystem«: et reguleret marked, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, nr. 14), i direktiv 2004/39/EF, eller en multilateral handelsfacilitet, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, nr. 15), i direktiv 2004/39/EF
m) »primært handelssystem« i relation til en aktie: det handelssystem for den pågældende aktie, der har den højeste omsætning
n) »autoriseret primary dealer«: en fysisk eller juridisk person, der har underskrevet en aftale med en statslig udsteder eller har en tilsvarende formel anerkendelse fra eller på vegne af en statslig udsteder, og som i overensstemmelse med denne aftale eller anerkendelse har forpligtet sig til at handle som ordregiver i forbindelse med aktiviteter på det primære og sekundære marked, hvad angår obligationer udstedt af den pågældende udsteder
o) »central modpart«: en juridisk enhed, der er mellemled mellem modparterne i de kontrakter, der handles inden for et eller flere finansielle markeder; den centrale modpart bliver køber for enhver sælger og sælger for enhver køber og er ansvarlig for driften af et clearingsystem
p) »handelsdag«: en handelsdag som omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1287/2006
q) »omsætning« i en aktie: omsætning, som omhandlet i artikel 2, nr. 9), i forordning (EF) nr. 1287/2006.
2. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 42, der præciserer de definitioner, som er fastlagt i stk. 1 i nærværende artikel, især præcisering af, hvornår en fysisk eller juridisk person anses for at eje et finansielt instrument med henblik på definitionen af short selling i stk. 1, litra b).
Artikel 3
Korte og lange positioner
1. Med henblik på denne forordning anses en position for kort i udstedt aktiekapital eller udstedte statsobligationer, når den er opstået på en af følgende måder:
a)
ved short selling af en aktie udstedt af et selskab eller af et gældsinstrument udstedt af en statslig udsteder
b)
ved indgåelse af en transaktion, der frembringer eller er relateret til et finansielt instrument, der ikke er et instrument nævnt under litra a), hvor virkningen eller en af virkningerne af transaktionen er at give den fysiske eller juridiske person, der indgår den pågældende transaktion, en økonomisk fordel i tilfælde af et fald i kursen eller værdien af aktien eller gældsinstrumentet.
2. Med henblik på denne forordning anses en position for lang i udstedt aktiekapital eller udstedte statsobligationer, når den er opstået på en af følgende måder:
a)
ved besiddelse af en aktie udstedt af et selskab eller et gældsinstrument udstedt af en statslig udsteder
b)
ved indgåelse af en transaktion, der frembringer eller er relateret til et finansielt instrument, der ikke er et instrument nævnt under litra a), hvor virkningen eller en af virkningerne af transaktionen er at give den fysiske eller juridiske person, der indgår den pågældende transaktion, en økonomisk fordel i tilfælde af en stigning i kursen eller værdien af aktien eller gældsinstrumentet.
3. Med henblik på stk. 1 og 2 skal beregningen af en kort eller en lang position, når det gælder enhver position, der besiddes af den pågældende person indirekte, herunder gennem eller ved hjælp af et eventuelt indeks, en kurv af værdipapirer eller eventuelle interesser i en exchange traded fund eller lignende enhed, bestemmes af den pågældende fysiske eller juridiske person, der handler fornuftigt og under hensyntagen til offentligt tilgængelige oplysninger om sammensætningen af det relevante indeks, den relevante kurv af værdipapirer, eller interesserne i den exchange traded fund eller lignende enhed. I forbindelse med beregningen af en kort position eller en lang position skal ingen person være forpligtet til at indhente eventuelle realtidsoplysninger om sådanne sammensætninger fra andre.
Med henblik på stk. 1 og 2 skal beregningen af en kort eller en lang position i statsobligationer omfatte en eventuel credit default swap på statsobligationer, der relaterer sig til den statslige udsteder.
4. Med henblik på denne forordning anses den position, der er tilbage, efter at en eventuel lang position, som en fysisk eller juridisk person besidder i den udstedte aktiekapital, er trukket fra en eventuel kort position, som den pågældende fysiske eller juridiske person besidder i den pågældende kapital, for en kort nettoposition i det pågældende selskabs udstedte aktiekapital.
5. Med henblik på denne forordning anses den position, der er tilbage, efter at en eventuel lang position, som en fysisk eller juridisk person besidder i udstedte statsobligationer, og en eventuel lang position i en statslig udsteders gældsinstrumenter, for hvilke kursen er tæt forbundet med kursen på de pågældende statsobligationer, er trukket fra en eventuel kort position, som den pågældende fysiske eller juridiske person besidder i de pågældende statsobligationer, for en kort nettoposition i de statsobligationer, der er udstedt af den pågældende statslige udsteder.
6. Beregningen af statsobligationer i henhold til stk. 1-5 foretages for hver enkelt statslig udsteder, også når separate enheder udsteder statsobligationer på vegne af den statslige udsteder.
7. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 42 med henblik på at præcisere:
a)
tilfælde, hvor en fysisk eller juridisk person anses for at besidde en aktie eller et gældsinstrument efter stk. 2
b)
tilfælde, hvor en fysisk eller juridisk person har en kort nettoposition efter stk. 4 og 5, og metoden til beregning af denne position
c)
metoden til beregning af positioner efter stk. 3, 4 og 5, når forskellige enheder i en gruppe har lange eller korte positioner, eller af positioner for porteføljeforvaltningsaktiviteter med hensyn til separate midler.
Med henblik på første afsnit, litra c), skal metoden til beregning navnlig tage højde for, om der føres forskellige investeringsstrategier i forhold til en bestemt udsteder via mere end én separat fond, der forvaltes af samme fondsforvalter, om den samme investeringsstrategi føres i forhold til en bestemt udsteder via mere end én fond, og om mere end én portefølje inden for samme enhed selvforvaltes i overensstemmelse med samme investeringsstrategi i forhold til en bestemt udsteder.
Artikel 4
Udækket position i en credit default swap på statsobligationer
1. Med henblik på denne forordning anses en fysisk eller juridisk person for at have en udækket position i en credit default swap på statsobligationer, når denne credit default swap på statsobligationer ikke tjener til at afdække:
a)
risikoen for udstederens misligholdelse, hvor den pågældende fysiske eller juridiske person har en lang position i statsobligationer fra den udsteder, som den pågældende credit default swap på statsobligationer er relateret til, eller
b)
risikoen for et fald i værdien af statsobligationerne, hvor den pågældende fysiske eller juridiske person har aktiver eller passiver, inklusive men ikke begrænset til finansieringsaftaler, en portefølje af aktiver eller finansielle forpligtelser, hvis værdi afhænger af værdien af statsobligationerne.
2. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der i overensstemmelse med artikel 42 med henblik på nærværende artikels stk. 1 fastsætter:
a)
de tilfælde, hvor en credit default swap-transaktion i statsobligationer anses for at være afdækning mod en misligholdelsesrisiko eller en risiko for et fald i værdien af statsobligationerne, og metoden til beregning af en udækket position i en credit default swap på statsobligationer
b)
metoden til beregning af positioner, når forskellige enheder i en gruppe har lange eller korte positioner, eller af positioner for porteføljeforvaltningsaktiviteter med hensyn til separate midler.
KAPITEL II
GENNEMSIGTIGHEDEN AF KORTE NETTOPOSITIONER
Artikel 5
Meddelelse til de kompetente myndigheder om betydelige korte nettopositioner i aktier
1. En fysisk eller juridisk person, der har en kort nettoposition i den udstedte aktiekapital i et selskab, som har aktier optaget til handel i et handelssystem, skal underrette den relevante kompetente myndighed, jf. artikel 9, når den pågældende position når eller falder under en i nærværende artikels stk. 2 nævnt relevant meddelelsestærskel.
2. En relevant meddelelsestærskel er en procentdel, der svarer til 0,2 % af den udstedte aktiekapital i det pågældende selskab, og hver 0,1 % derover.
3. Den europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (ESMA) kan afgive en udtalelse til Kommissionen om justering af de i stk. 2 omhandlede tærskler under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder.
4. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 42, der ændrer de tærskler, der er nævnt i nærværende artikels stk. 2, under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder.
Artikel 6
Offentliggørelse af betydelige korte nettopositioner i aktier
1. En fysisk eller juridisk person, der har en kort nettoposition i den udstedte aktiekapital i et selskab, som har aktier optaget til handel i et handelssystem, skal fremlægge oplysninger om denne position til offentligheden, jf. artikel 9, når den pågældende position når eller falder under en i stk. 2 i nærværende artikel nævnt relevant offentliggørelsestærskel.
2. En relevant offentliggørelsestærskel er en procentdel, der svarer til 0,5 % af den udstedte aktiekapital i det pågældende selskab, og hver 0,1 % derover.
3. ESMA kan afgive en udtalelse til Kommissionen om justering af de i stk. 2 omhandlede tærskler under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder.
4. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 42, der ændrer de tærskler, der er nævnt i nærværende artikels stk. 2, under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder.
5. Denne artikel berører ikke love og administrative bestemmelser, der er vedtaget om overtagelsestilbud, fusionstransaktioner og andre transaktioner, der påvirker ejerskab af eller kontrol med virksomheder, som reguleres af de tilsynsmyndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/25/EF af 21. april 2004 om overtagelsestilbud (12), som kræver offentliggørelse af korte positioner ud over, hvad der kræves i denne artikel.
Artikel 7
Meddelelse til kompetente myndigheder om betydelige korte nettopositioner i statsobligationer
1. En fysisk eller juridisk person, der har en kort nettoposition i udstedte statsobligationer, skal underrette den relevante kompetente myndighed, jf. artikel 9, når en sådan position når eller falder under de relevante meddelelsestærskler for den pågældende statslige udsteder.
2. De relevante meddelelsestærskler består af et startbeløb og derefter yderligere trin med hensyn til hver enkelt statslig udsteder, som præciseret i de foranstaltninger, som Kommissionen tager i henhold til stk. 3. ESMA offentliggør på sit websted meddelelsestærsklerne for hver medlemsstat.
3. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 42, der præciserer de beløb og trinvise stigninger, der er nævnt i nærværende artikels stk. 2.
Kommissionen skal:
a)
sikre, at tærsklerne ikke fastsættes på et niveau, som vil kræve meddelelse af positioner, der er af minimal værdi
b)
tage højde for det samlede antal udestående udstedte statsobligationer for hver enkelt statslig udsteder og den gennemsnitlige størrelse af positioner, der besiddes af markedsdeltagere i statsobligationer fra den pågældende statslige udsteder, og
c)
tage hensyn til likviditeten på de enkelte markeder for statsobligationer.
Artikel 8
Meddelelse til kompetente myndigheder om udækkede positioner i credit default swaps på statsobligationer
Suspenderer en kompetent myndighed begrænsninger i overensstemmelse med artikel 14, stk. 2, skal en fysisk eller juridisk person, der har en udækket position i en credit default swap på statsobligationer, underrette den relevante kompetente myndighed, når en sådan position når eller falder under de relevante meddelelsestærskler for den pågældende statslige udsteder, som præciseret i overensstemmelse med artikel 7.
Artikel 9
Metode til meddelelse og offentliggørelse
1. Enhver meddelelse eller offentliggørelse i henhold til artikel 5, 6, 7 eller 8 skal indeholde nærmere oplysninger om identiteten på den fysiske eller juridiske person, der besidder den relevante position, størrelsen af den relevante position, udstederen af de værdipapirer, den relevante position omfatter, samt den dato, hvor den relevante position opstod, blev ændret eller ophørte med at være i den pågældende persons besiddelse.
Med henblik på artikel 5, 6, 7 og 8 skal fysiske eller juridiske personer, som besidder betydelige korte nettopositioner, i en periode på fem år føre register over bruttopositioner, der udgør en betydelig kort nettoposition.
2. Det relevante tidspunkt for beregning af en kort nettoposition er kl. 24.00 ved udgangen af den handelsdag, hvor den fysiske eller juridiske person besidder den relevante position. Dette tidspunkt gælder alle transaktioner, uanset hvilken handelsmetode der anvendes, herunder transaktioner der gennemføres gennem manuel eller automatiseret handel, og uanset om transaktionerne er foretaget inden for almindelig åbningstid. Meddelelse eller offentliggørelse skal ske senest kl. 15.30 den følgende handelsdag. De tidspunkter, der er angivet i dette stykke, beregnes ud fra tiden i den medlemsstat, hvor den relevante kompetente myndighed, som den pågældende position skal meddeles til, er hjemmehørende.
3. Meddelelse af oplysninger til en relevant kompetent myndighed skal garantere oplysningernes fortrolighed og omfatte mekanismer til sikring af, at kilden til meddelelsen er autentisk.
4. Offentliggørelse af oplysninger som omhandlet i artikel 6 skal ske på en sådan måde, at der sikres hurtig adgang til oplysningerne uden forskelsbehandling. Disse oplysninger offentliggøres på et centralt websted, som den relevante kompetente myndighed driver eller fører tilsyn med. De kompetente myndigheder meddeler adressen på dette websted til ESMA, som så anbringer et link til alle disse centrale websteder på sit eget websted.
5. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til forskriftsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere, hvilke oplysninger der skal indgives med henblik på stk. 1.
ESMA forelægger disse udkast til forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. marts 2012.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede forskriftsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
6. For at sikre ensartede betingelser for anvendelsen af stk. 4 udarbejder ESMA udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder med henblik på at fastsætte de midler, hvormed oplysningerne kan offentliggøres.
ESMA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest 31. marts 2012.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 10
Anvendelse af kravene om meddelelse og offentliggørelse
Kravene om meddelelse og offentliggørelse i henhold til artikel 5, 6, 7 og 8 finder anvendelse på fysiske eller juridiske personer, der er hjemmehørende eller etableret i Unionen eller i et tredjeland.
Artikel 11
Oplysninger, som skal stilles til ESMA's rådighed
1. De kompetente myndigheder skal stille oplysninger i oversigtsform til rådighed for ESMA på kvartalsbasis vedrørende korte nettopositioner i udstedt aktiekapital og udstedte statsobligationer og udækkede positioner i credit default swaps på statsobligationer, hvor den er den relevante kompetente myndighed og modtager meddelelser i henhold til artikel 5, 7 og 8.
2. For at udføre sine opgaver efter denne forordning kan ESMA til enhver tid anmode om supplerende oplysninger fra en relevant kompetent myndighed om korte nettopositioner i udstedt aktiekapital og udstedte statsobligationer eller udækkede positioner i credit default swaps på statsobligationer.
Den kompetente myndighed skal stille de ønskede oplysninger til rådighed for ESMA senest inden for syv kalenderdage. Hvis der er en negativ begivenhed eller udvikling, som udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden i den pågældende medlemsstat eller i en anden medlemsstat, stiller den kompetente myndighed alle tilgængelige oplysninger til rådighed for ESMA på grundlag af meddelelseskravene i artikel 5, 7 og 8 inden for 24 timer.
3. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til forskriftsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere, hvilke oplysninger der skal stilles til rådighed i henhold til stk. 1 og 2.
ESMA forelægger disse udkast til forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. marts 2012.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede forskriftsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
4. For at sikre ensartede betingelser for anvendelsen af stk. 1 udarbejder ESMA udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der præciserer formatet af de oplysninger, der skal stilles til rådighed i overensstemmelse med stk. 1 og 2.
ESMA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. marts 2012.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
KAPITEL III
UDÆKKET SHORT SELLING
Artikel 12
Begrænsninger af udækket short selling af aktier
1. En fysisk eller juridisk person må kun indgå i short selling af en aktie, der er optaget til handel i et handelssystem, når en af følgende betingelser er opfyldt:
a)
den fysiske eller juridiske person har lånt aktien eller har truffet alternative foranstaltninger, der resulterer i en tilsvarende retsvirkning
b)
den fysiske eller juridiske person har indgået en aftale om at låne aktien eller har et andet fuldstændig retskraftigt krav i henhold til aftaleretten eller ejendomsretten om at få overført ejerskab af et tilsvarende antal værdipapirer af samme klasse, således at afviklingen kan gennemføres på forfaldstidspunktet, eller
c)
den fysiske eller juridiske person har en ordning med en tredjepart, ifølge hvilken tredjeparten har bekræftet, at aktien er tilgængelig, og har truffet foranstaltninger vis-à-vis tredjeparter, der er nødvendige for, at den fysiske eller juridiske person kan have en rimelig forventning om, at afviklingen kan gennemføres på forfaldstidspunktet.
2. For at sikre ensartede betingelser for anvendelsen af stk. 1 udarbejder ESMA udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for at fastlægge de typer af aftaler eller ordninger, som i tilstrækkelig grad sikrer, at den pågældende aktie er til rådighed for afvikling. Når det fastlægges, hvilke foranstaltninger der er nødvendige, for at det med rimelighed kan forventes, at afviklingen kan gennemføres på forfaldstidspunktet, tager ESMA bl.a. højde for daytrading og aktiernes likviditet.
ESMA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest 31. marts 2012.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 13
Begrænsninger af udækket short selling af statsobligationer
1. En fysisk eller juridisk person må kun indgå i short selling af statsobligationer, når en af følgende betingelser er opfyldt:
a)
den fysiske eller juridiske person har lånt statsobligationen eller har truffet alternative bestemmelser, der resulterer i en tilsvarende retsvirkning
b)
den fysiske eller juridiske person har indgået en aftale om at låne statsobligationen eller har et andet fuldstændigt retskraftigt krav i henhold til aftaleretten eller ejendomsretten om at få overført ejerskab af et tilsvarende antal værdipapirer af samme klasse, således at afviklingen kan gennemføres på forfaldstidspunktet, eller
c)
den fysiske eller juridiske person har en ordning med en tredjepart, ifølge hvilken tredjeparten har bekræftet, at statsobligationen er tilgængelig, eller på anden måde har en rimelig forventning om, at afviklingen kan gennemføres på forfaldstidspunktet.
2. Begrænsningerne i stk. 1 finder ikke anvendelse, hvis transaktionen tjener til at risikoafdække en lang position i gældsinstrumenter fra en udsteder, hvis kurs er tæt forbundet med kursen på de pågældende statsobligationer.
3. Hvis statsobligationens likviditet ligger under den tærskel, der er fastsat i henhold til metoden, jf. stk. 4, kan de i stk. 1 nævnte begrænsninger midlertidigt suspenderes af den relevante kompetente myndighed. Inden disse begrænsninger suspenderes, skal den relevante kompetente myndighed give ESMA og de andre kompetente myndigheder meddelelse om den påtænkte suspension.
En suspension skal være gyldig i en indledende periode på højst seks måneder fra datoen for dens offentliggørelse på den relevante kompetente myndigheds websted. Suspensionen kan forlænges for perioder på højst seks måneder, hvis årsagerne til suspensionen fortsat er til stede. Hvis suspensionen ikke forlænges ved udløbet af den indledende periode eller efter en eventuel efterfølgende forlængelse, udløber den automatisk.
ESMA afgiver senest 24 timer efter meddelelsen fra den relevante kompetente myndighed en udtalelse baseret på stk. 4 om den meddelte suspension eller en forlængelse af suspension. Udtalelsen skal offentliggøres på ESMA's websted.
4. Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 42, der præciserer parametre og metoder til beregning af den i nærværende artikels stk. 3 nævnte likviditetstærskel for udstedte statsobligationer.
Parametre og metoder til medlemsstaternes beregning af tærsklen skal opstilles på en sådan måde, at tærsklen, når den er nået, repræsenterer en væsentlig nedgang i forhold til den pågældende statsobligations gennemsnitlige likviditet.
Tærsklen skal defineres på grundlag af objektive kriterier, der er specifikke for det relevante statsobligationsmarked, herunder det samlede antal udestående udstedte statsobligationer for hver enkelt statslige udsteder.
5. For at sikre ensartede betingelser for anvendelsen af stk. 1 kan ESMA udarbejde udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for at fastlægge de typer af aftaler eller ordninger, som i tilstrækkelig grad sikrer, at den pågældende statsobligation er til rådighed for afvikling. ESMA skal især tage hensyn til behovet for at bevare markedernes likviditet, specielt markederne for statsobligationer og for genkøb af statsobligationer.
ESMA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. marts 2012.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 14
Begrænsninger for udækkede credit default swaps på statsobligationer
1. En fysisk eller juridisk person må kun indgå credit default swap-transaktioner i statsobligationer, hvis transaktionen ikke fører til en udækket position i en credit default swap på statsobligationer som omhandlet i artikel 4.
2. En kompetent myndighed kan midlertidigt suspendere de i stk. 1 omhandlede begrænsninger, når den har objektive grunde til at antage, at dens statsobligationsmarked ikke fungerer effektivt, og at sådanne begrænsninger kan have en negativ indvirkning på markedet for credit default swaps på statsobligationer, især ved at øge låneomkostningerne for statslige udstedere eller ved at påvirke de statslige udstederes mulighed for at udstede nye gældsbeviser. Disse grunde skal baseres på følgende indikatorer:
a)
en høj eller stigende rente på statsobligationer
b)
en udvidelse af rentespændet på statsobligationer sammenlignet med andre statslige udstederes statsobligationer
c)
en udvidelse af spændene på credit default swaps på statsobligationer i forhold til own curve og sammenlignet med andre statslige udstedere
d)
en hurtig tilbagevenden af prisen på statsgæld til ligevægtspris efter en stor handel
e)
størrelserne af de handler med statsobligationer, der kan gennemføres.
Den kompetent myndighed kan også anvende andre indikatorer end dem, der er angivet i første afsnit, litra a)-e).
Inden begrænsninger suspenderes i henhold til denne artikel, underretter den relevante kompetente myndighed ESMA og de andre kompetente myndigheder om den foreslåede suspension og de grunde, som den er baseret på.
En suspension skal være gyldig i en indledende periode på højst 12 måneder fra datoen for dens offentliggørelse på den relevante kompetente myndigheds websted. Suspensionen kan forlænges for perioder på højst seks måneder, hvis grundene til suspensionen fortsat er til stede. Forlænges suspensionen ikke ved udløbet af den indledende periode eller efter en eventuel efterfølgende forlængelse, udløber den automatisk.
ESMA afgiver senest 24 timer efter underretningen fra den relevante kompetente myndighed en udtalelse om den påtænkte suspension eller forlængelse af en suspension, uanset om den kompetente myndighed har baseret suspensionen på de indikatorer, der er fastsat i første afsnit, litra a)-e), eller på andre indikatorer. Når den påtænkte suspension eller forlængelse af en suspension er baseret på andet afsnit, skal denne udtalelse også inkludere en vurdering af de indikatorer, den kompetente myndighed har anvendt. Udtalelsen offentliggøres på ESMA's websted.
Artikel 15
Procedurer for dækningskøb
1. En central modpart i en medlemsstat, som leverer clearingydelser til aktier, skal sikre, at der findes procedurer, som opfylder alle følgende krav:
a)
når en fysisk eller juridisk person, der sælger aktier, ikke kan levere aktierne til afvikling inden for fire bankdage efter den dag, hvor afviklingen forfaldt, iværksættes der automatisk procedurer for dækningskøb af aktierne for at sikre levering til afvikling
b)
når dækningskøb af aktierne til levering ikke er muligt, betales der et beløb til køberen på basis af værdien af aktierne, der skulle leveres, på leveringsdatoen plus et beløb for tab, som køberen har lidt som følge af den manglende afvikling, og
c)
en fysisk eller juridisk person, der ikke foretager afvikling, godtgør alle beløb, som er betalt i henhold til litra a) og b).
2. En central modpart i en medlemsstat, der leverer clearingydelser til aktier, skal sikre, at der findes procedurer, der sikrer, at når en fysisk eller juridisk person, der sælger aktier, ikke leverer aktierne til afvikling på den dag, hvor afvikling skal finde sted, er en sådan person forpligtet til at betale dagbøder for hver dag, leveringen udebliver.
Dagbøderne skal være tilstrækkeligt høje til at virke afskrækkende på fysiske eller juridiske personer, der ikke foretager afvikling.
KAPITEL IV
FRITAGELSER
Artikel 16
Fritagelse, hvor det primære handelssystem er i et tredjeland
1. Artikel 5, 6, 12 og 15 finder ikke anvendelse på aktierne i et selskab, der er optaget til handel i et handelssystem i Unionen, hvis det primære handelssystem for handelen med aktierne befinder sig i et tredjeland.
2. Den relevante kompetente myndighed for aktier i et selskab, der handles i et handelssystem i Unionen og i et handelssystem i et tredjeland, skal mindst hvert andet år bestemme, hvorvidt det primære system for handel med disse aktier befinder sig i et tredjeland.
Den relevante kompetente myndighed skal underrette ESMA om sådanne eventuelle aktier, der er fundet at have deres primære handelssystem i et tredjeland.
Hvert andet år offentliggør ESMA listen over aktier, hvis primære handelssystem befinder sig i et tredjeland. Listen skal gælde i en periode på to år.
3. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til forskriftsmæssige tekniske standarder, der præciserer metoden til beregning af omsætningen for at bestemme det primære handelssystem for handelen med en aktie.
ESMA forelægger disse udkast til forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. marts 2012.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede forskriftsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
4. For at sikre ensartede betingelser for anvendelsen af stk. 1 og 2 udarbejder ESMA udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for at præcisere:
a)
den dato, hvorpå enhver beregning med henblik på at bestemme det primære handelssystem for en aktie skal foretages, og den periode, beregningen skal gælde for
b)
den dato, hvor den relevante kompetente myndighed senest skal underrette ESMA om de aktier, for hvilke det primære handelssystem ligger i et tredjeland
c)
den dato, hvorfra listen skal gælde, efter at den er offentliggjort af ESMA.
ESMA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. marts 2012.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 17
Fritagelse for market making-aktiviteter og primære markedsoperationer
1. Artikel 5, 6, 7, 12, 13 og 14 finder ikke anvendelse på transaktioner udført som led i market making-aktiviteter.
2. Efter proceduren i artikel 44, stk. 2, kan Kommissionen vedtage afgørelser, der bestemmer, at et tredjelands retlige og tilsynsmæssige rammer sikrer, at et marked, der er autoriseret i det pågældende tredjeland, overholder de juridisk bindende krav, der, med henblik på anvendelsen af fritagelsen i stk. 1, er ækvivalente med kravene i afsnit III i direktiv 2004/39/EF, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF af 28. januar 2003 om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (13) og i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked (14), som forudsætter effektivt tilsyn og effektiv håndhævelse i det pågældende tredjeland.
Et tredjelands retlige og tilsynsmæssige rammer kan anses for at være ækvivalente, når tredjelandets:
a)
markeder er underlagt autorisation samt løbende effektivt tilsyn og effektiv håndhævelse
b)
markeder har klare og gennemsigtige regler for optagelse af værdipapirer til handel, således at sådanne værdipapirer kan handles på en redelig, velordnet og effektiv måde og er frit omsættelige
c)
udstedere af værdipapirer er underlagt krav om periodiske og løbende oplysninger, hvilket sikrer en høj grad af investorbeskyttelse, og
d)
markedsgennemsigtighed og -integritet er sikret ved at forhindre markedsmisbrug i form af insiderhandel og markedsmanipulation.
3. Artikel 7, 13 og 14 finder ikke anvendelse på aktiviteter, der udføres af en fysisk eller juridisk person, når denne som autoriseret primary dealer i henhold til en aftale med en statslig udsteder handler som ordregiver vedrørende et finansielt instrument med hensyn til aktiviteter på det primære og sekundære marked i forbindelse med de pågældende statsobligationer.
4. Artikel 5, 6, 12, 13 og 14 i nærværende forordning finder ikke anvendelse på en fysisk eller juridisk person, når denne indgår i short selling af et værdipapir eller har en kort nettoposition i forbindelse med gennemførelse af en stabilisering i henhold til kapitel III i Kommissionens forordning (EF) nr. 2273/2003 af 22. december 2003 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF med hensyn til tilbagekøbsprogrammer og stabilisering af finansielle instrumenter (15).
5. Fritagelsen i stk. 1 finder kun anvendelse, når den pågældende fysiske eller juridiske person skriftligt har meddelt den kompetente myndighed i sin medlemsstat, at vedkommende har til hensigt at anvende fritagelsen. Meddelelsen skal ske senest 30 kalenderdage, inden den fysiske eller juridiske person har til hensigt at anvende fritagelsen for første gang.
6. Fritagelsen i stk. 3 finder kun anvendelse, når den autoriserede primary dealer forinden skriftligt har meddelt den relevante kompetente myndighed med hensyn til de pågældende statsobligationer, at vedkommende har til hensigt at anvende fritagelsen. Meddelelsen skal ske senest 30 kalenderdage, inden den fysiske eller juridiske person, der optræder som autoriseret primary dealer, har til hensigt at anvende fritagelsen for første gang.
7. Den kompetente myndighed, der er nævnt i stk. 5 og 6, kan forbyde brugen af fritagelsen, hvis den anser den pågældende fysiske eller juridiske person for ikke at opfylde betingelserne for fritagelsen. Et eventuelt forbud skal pålægges inden for den periode på 30 kalenderdage, der er nævnt i stk. 5 eller 6, eller efterfølgende, hvis den kompetente myndighed bliver klar over, at der er sket ændringer i den fysiske eller juridiske persons forhold, således at den pågældende ikke længere opfylder betingelserne for fritagelsen.
8. En enhed i et tredjeland, der ikke er autoriseret i Unionen, skal sende den i stk. 5 og 6 nævnte meddelelse til den kompetente myndighed for det hovedhandelssystem i Unionen, hvor enheden handler.
9. En fysisk eller juridisk person, der har givet meddelelse i henhold til stk. 5, skal snarest muligt skriftligt underrette den kompetente myndighed i sin medlemsstat, når der er sket ændringer, som kan påvirke vedkommendes berettigelse til at anvende fritagelsen, eller hvis vedkommende ikke længere ønsker at anvende fritagelsen.
10. En fysisk eller juridisk person, der har givet meddelelse i henhold til stk. 6, skal snarest muligt skriftligt underrette den relevante kompetente myndighed i relation til de pågældende statsobligationer, når der er sket ændringer, som kan påvirke vedkommendes berettigelse til at anvende fritagelsen, eller hvis vedkommende ikke længere ønsker at anvende fritagelsen.
11. Den kompetente myndighed i hjemlandet kan anmode om skriftlige oplysninger fra en fysisk eller juridisk person, der udfører aktiviteter i henhold til fritagelserne i stk. 1, 3 eller 4, om korte positioner, der besiddes, eller aktiviteter, der udføres i henhold til fritagelsen. Den fysiske eller juridiske person skal stille oplysningerne til rådighed senest fire kalenderdage, efter at anmodningen er sket.
12. En kompetent myndighed skal underrette ESMA inden for to uger efter meddelelsen i henhold til stk. 5 eller 9 om eventuelle market makers og i henhold til stk. 6 eller 10 om eventuelle autoriserede primary dealers, der gør brug af fritagelsen, og om eventuelle market makers og autoriserede primary dealers, der ikke længere gør brug af fritagelsen.
13. ESMA offentliggør og opdaterer på sit websted en liste over market makers og autoriserede primary dealers, der anvender fritagelsen.
14. En meddelelse eller underretning efter denne artikel kan gives af en person til en kompetent myndighed eller af en kompetent myndighed til ESMA på et hvilket som helst tidspunkt inden for 60 kalenderdage inden den 1. november 2012.
KAPITEL V
DE KOMPETENTE MYNDIGHEDERS OG ESMA'S INTERVENTIONSBEFØJELSER
AFDELING 1
De kompetente myndigheders beføjelser
Artikel 18
Meddelelse og offentliggørelse under ekstraordinære omstændigheder
1. Med forbehold af artikel 22 kan en kompetent myndighed kræve, at en fysisk eller juridisk person, der har en kort nettoposition i et bestemt finansielt instrument eller en bestemt klasse af finansielle instrumenter, skal underrette myndigheden eller offentliggøre oplysninger om positionen, når den pågældende position når eller falder under en meddelelsestærskel, der fastsættes af den kompetente myndighed, og når:
a)
der er negative hændelser eller en negativ udvikling, som udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden i den pågældende medlemsstat eller i en eller flere andre medlemsstater, og
b)
foranstaltningen er nødvendig for at håndtere truslen og vil ikke have en ødelæggende virkning på de finansielle markeders effektivitet, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele.
2. Stk. 1 i nærværende artikel finder ikke anvendelse på finansielle instrumenter, for hvilke der allerede kræves gennemsigtighed i henhold til artikel 5-8. En foranstaltning i henhold til stk. 1 kan gælde under omstændigheder eller være underlagt undtagelser, der er specificeret af den kompetente myndighed. Undtagelser kan især specificeres som gældende for market making-aktiviteter og primære markedsaktiviteter.
Artikel 19
Långiveres meddelelse under ekstraordinære omstændigheder
1. Med forbehold af artikel 22 kan en kompetent myndighed træffe den foranstaltning, der er nævnt i nærværende artikels stk. 2, når:
a)
der er negative hændelser eller en negativ udvikling, som udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden i den pågældende medlemsstat eller i en eller flere medlemsstater, og
b)
foranstaltningen er nødvendig for at håndtere truslen og vil ikke have en ødelæggende virkning på de finansielle markeders effektivitet, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele.
2. En kompetente myndighed kan kræve, at fysiske eller juridiske personer, der er engageret i udlån af et bestemt finansielt instrument eller en bestemt klasse af finansielle instrumenter, meddeler enhver betydelig ændring i de vederlag, der kræves for dette udlån.
Artikel 20
Begrænsninger af short selling og lignende transaktioner under ekstraordinære omstændigheder
1. Med forbehold af artikel 22 kan en kompetent myndighed træffe en eller flere af de foranstaltninger, der er nævnt i stk. 2 i nærværende artikel, når:
a)
der er negative hændelser eller en negativ udvikling, som udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden i den pågældende medlemsstat eller i en eller flere andre medlemsstater, og
b)
foranstaltningen er nødvendig for at håndtere truslen og ikke vil have en ødelæggende virkning på de finansielle markeders effektivitet, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele.
2. En kompetent myndighed kan forbyde fysiske eller juridiske personer at indgå i, eller pålægge dem betingelser, når de indgår i:
a)
short selling, eller
b)
en transaktion, der ikke er short selling, som frembringer eller er relateret til et finansielt instrument, og hvor virkningen eller en af virkningerne af den pågældende transaktion er at give den fysiske eller juridiske person en økonomisk fordel i tilfælde af et fald i kursen eller værdien af et andet finansielt instrument.
3. En foranstaltning, der er truffet i henhold til stk. 2, kan gælde for transaktioner vedrørende alle finansielle instrumenter af en bestemt klasse eller et bestemt finansielt instrument. Foranstaltningen kan gælde under omstændigheder eller være underlagt undtagelser, der er specificeret af den kompetente myndighed. Undtagelser kan især specificeres som gældende for market making-aktiviteter og primære markedsaktiviteter.
Artikel 21
Begrænsninger af credit default swap-transaktioner i statsobligationer under ekstraordinære omstændigheder
1. Med forbehold af artikel 22 kan en kompetent myndighed begrænse fysiske eller juridiske personers mulighed for at indgå credit default swap-transaktioner i statsobligationer eller begrænse værdien af credit default swap-positioner i statsobligationer, som disse personer har lov til at indgå, når:
a)
der er negative hændelser eller en negativ udvikling, som udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden i den pågældende medlemsstat eller i en eller flere andre medlemsstater, og
b)
foranstaltningen er nødvendig for at håndtere truslen og ikke vil have en ødelæggende virkning på de finansielle markeders effektivitet, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele.
2. En foranstaltning truffet i henhold til stk. 1 kan gælde for credit default swap-transaktioner i statsobligationer af en bestemt klasse eller bestemte credit default swap-transaktioner i statsobligationer. Foranstaltningen kan gælde under omstændigheder eller være underlagt undtagelser, der er specificeret af den kompetente myndighed. Undtagelser kan især specificeres som gældende for market making-aktiviteter og aktiviteter på det primære marked.
Artikel 22
Foranstaltninger truffet af andre kompetente myndigheder
Med forbehold af artikel 26 kan en kompetent myndighed kun træffe eller forlænge en foranstaltning i henhold til artikel 18, 19, 20 eller 21 med hensyn til et finansielt instrument, for hvilket den ikke er den relevante kompetente myndighed, med den relevante kompetente myndigheds samtykke.
Artikel 23
Beføjelse til midlertidigt at begrænse short selling af finansielle instrumenter i tilfælde af et betydeligt kursfald
1. Er kursen på et finansielt instrument faldet betydeligt på en enkelt handelsdag i forhold til det pågældende handelssystems slutkurs den foregående handelsdag, skal den kompetente myndighed i handelssystemets hjemland overveje, om det er hensigtsmæssigt at forbyde fysiske eller juridiske personer, eller begrænse deres adgang til, at indgå i short selling af det finansielle instrument i det pågældende handelssystem, eller på anden måde begrænse transaktioner i det finansielle instrument i det pågældende handelssystem, for at forhindre et forstyrrende fald i kursen på det finansielle instrument.
Er den kompetente myndighed overbevist i henhold til første afsnit om, at det er hensigtsmæssigt at gøre det, skal myndigheden, når det drejer sig om en aktie eller et gældsinstrument, forbyde fysiske og juridiske personer, eller begrænse deres adgang til, at indgå i short selling i det pågældende handelssystem, eller, hvis det drejer sig om en anden type finansielt instrument, begrænse transaktionerne i et sådant instrument i det pågældende handelssystem for at forhindre et forstyrrende fald i kursen på de finansielle instrumenter.
2. Foranstaltningen i stk. 1 gælder maksimalt til slutningen på den handelsdag, der følger efter den handelsdag, hvor kursfaldet fandt sted. Hvis der ved slutningen på den handelsdag, der følger efter den handelsdag, hvor kursfaldet fandt sted, på trods af den indførte foranstaltning sker endnu et betydeligt fald svarende til mindst halvdelen af det beløb, der er fastsat i stk. 5, i værdien på det finansielle instrument i forhold til slutkursen den første handelsdag, kan den kompetente myndighed forlænge foranstaltningen med maksimalt to handelsdage efter slutningen på den anden handelsdag.
3. Foranstaltningen i stk. 1 gælder under omstændigheder eller er underlagt undtagelser, der er specificeret af den kompetente myndighed. Undtagelser kan især specificeres som gældende for market making-aktiviteter og primære markedsaktiviteter.
4. En kompetent myndighed i et handelssystems hjemland, hvor et finansielt instrument på en enkelt handelsdag er faldet med den værdi, der er nævnt i stk. 5, skal underrette ESMA om, at der er truffet afgørelse i henhold til stk. 1, senest to timer efter slutningen på den pågældende handelsdag. ESMA underretter omgående de kompetente myndigheder i hjemlandene for de handelssystemer, hvor det samme finansielle instrument handles.
Er en kompetent myndighed uenig i den foranstaltning, som en anden kompetent myndighed har truffet vedrørende et finansielt instrument, der handles i forskellige handelssystemer reguleret af forskellige kompetente myndigheder, kan ESMA bistå disse myndigheder med at nå frem til en aftale i henhold til artikel 19 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Forliget skal være afsluttet inden midnat ved slutningen på den samme handelsdag. Når de berørte kompetente myndigheder ikke til enighed i forligsfasen, kan ESMA træffe en afgørelse i henhold til artikel 19, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1095/2010. Afgørelsen skal være truffet, før den næste handelsdag begynder.
5. Faldet i værdien skal være på 10 % eller mere, når det drejer sig om en likvid aktie, som fastsat i artikel 22 i forordning (EF) nr. 1287/2006, og for illikvide aktier og andre klasser af finansielle instrumenter fastsættes procenten af Kommissionen.
6. ESMA kan afgive og fremsende en udtalelse til Kommissionen om justering af den i stk. 5 omhandlede tærskel under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 42, der ændrer de tærskler, der er nævnt i nærværende artikels stk. 5, under hensyntagen til udviklingen på de finansielle markeder.
7. Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 42, som præciserer, hvad der udgør et betydeligt fald i værdien for finansielle instrumenter, der ikke er likvide aktier, under hensyntagen til specificiteten af hver enkelt klasse af finansielle instrumenter og forskellene i volatilitet.
8. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til forskriftsmæssige tekniske standarder, der præciserer metoden til beregning af faldet på 10 % for likvide aktier og af faldet i værdi, som fastsættes af Kommissionen som nævnt i stk. 7.
ESMA forelægger disse udkast til forskriftsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 31. marts 2012.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de forskriftsmæssige tekniske standarder, der er omhandlet i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 24
Begrænsningsperiode
En foranstaltning, der indføres i henhold til artikel 18, 19, 20 eller 21, er gyldig i en indledende periode på højst tre måneder, regnet fra den dato, hvor den i artikel 25 omhandlede meddelelse offentliggøres.
Foranstaltningen kan forlænges med flere perioder på højst tre måneder, hvis grundene til at træffe foranstaltningen fortsat er til stede. Forlænges foranstaltningen ikke ved udløbet af en sådan tremåneders periode, udløber den automatisk.
Artikel 25
Meddelelse om begrænsninger
1. En kompetent myndighed skal på sit websted offentliggøre meddelelse om eventuelle beslutninger om at indføre eller forlænge foranstaltninger, der er nævnt i artikel 18-23.
2. Meddelelsen skal som minimum indeholde oplysninger om:
a)
de indførte foranstaltninger, herunder de instrumenter og klasser af transaktioner, som de gælder for, og deres varighed
b)
årsagerne til, at den kompetente myndighed mener, at det er nødvendigt at indføre de pågældende foranstaltninger, herunder dokumentation for disse årsager.
3. En foranstaltning i henhold til artikel 18-23 får virkning, når meddelelsen offentliggøres, eller på et tidspunkt, der er angivet i meddelelsen, som er efter offentliggørelsen, og den finder kun anvendelse på transaktioner, der indgås, efter at foranstaltningen har fået virkning.
Artikel 26
Meddelelse til ESMA og andre kompetente myndigheder
1. Inden en eventuel foranstaltning i henhold til artikel 18, 19, 20 eller 21 indføres eller forlænges, og inden en eventuel begrænsning i henhold til artikel 23 indføres, skal en kompetent myndighed underrette ESMA og de andre kompetente myndigheder om den foranstaltning, myndigheden påtænker.
2. Meddelelsen skal indeholde oplysninger om de foreslåede foranstaltninger, klasserne af finansielle instrumenter og transaktioner, de vil gælde for, dokumentation for årsagerne til foranstaltningerne og det tidspunkt, hvor foranstaltningerne skal træde i kraft.
3. Meddelelse om et forslag til indførelse eller forlængelse af en foranstaltning i henhold til artikel 18, 19, 20 eller 21 skal ske senest 24 timer, før foranstaltningen påtænkes at få virkning eller blive forlænget. Under ekstraordinære omstændigheder kan en kompetent myndighed give meddelelse mindre end 24 timer, inden foranstaltningen påtænkes at få virkning, når det ikke er muligt at give et varsel på 24 timer. Meddelelse om en begrænsning i henhold til artikel 23 skal ske, inden foranstaltningen påtænkes at få virkning.
4. En kompetent myndighed, som modtager meddelelse i henhold til denne artikel, kan træffe foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 18-23 i den pågældende medlemsstat, når det er godtgjort, at foranstaltningen er nødvendig, for at assistere den kompetente myndighed, der har givet meddelelsen. Den kompetente myndighed, som modtager meddelelse, skal også give meddelelse i overensstemmelse med stk. 1, 2 og 3 i nærværende artikel, når den har til hensigt at træffe foranstaltninger.
AFDELING 2
ESMA's beføjelser
Artikel 27
ESMA's koordinering
1. ESMA skal spille en støttende og koordinerende rolle med hensyn til foranstaltninger, der træffes af de kompetente myndigheder i henhold til afdeling 1. ESMA skal især sikre, at kompetente myndigheder optræder konsistent med hensyn til foranstaltninger, der er truffet, specielt med hensyn til, hvornår det er nødvendigt at bruge interventionsbeføjelser, karakteren af de eventuelt indførte foranstaltninger samt ikrafttræden og varighed af sådanne foranstaltninger.
2. Efter at have fået meddelelse i henhold til artikel 26 om en eventuel foranstaltning, som skal indføres eller forlænges i henhold til artikel 18, 19, 20 eller 21, afgiver ESMA inden for 24 timer udtalelse om, hvorvidt den finder, at foranstaltningen eller den foreslåede foranstaltning er nødvendig for at håndtere de ekstraordinære omstændigheder. Udtalelsen skal angive, hvorvidt ESMA mener, at negative hændelser eller en negativ udvikling er opstået, som udgør en alvorlig trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden i en eller flere medlemsstater, at foranstaltningen eller den foreslåede foranstaltning er hensigtsmæssig og forholdsmæssigt tilpasset til at håndtere den pågældende trussel, samt om den foreslåede varighed af en sådan foranstaltning er berettiget. Hvis ESMA mener, at det for at håndtere truslen er nødvendigt, at de andre kompetente myndigheder træffer foranstaltninger, skal dette også angives i ESMA's udtalelse. Udtalelsen skal offentliggøres på ESMA's websted.
3. Når en kompetent myndighed påtænker at træffe foranstaltninger eller træffer foranstaltninger i modstrid med ESMA's udtalelse i henhold til stk. 2, eller afslår at træffe foranstaltninger i modstrid med ESMA's udtalelse i henhold til nævnte stykke, skal denne myndighed offentliggøre en meddelelse på sit websted inden for 24 timer efter modtagelsen af ESMA's udtalelse, der giver en fuld redegørelse for dens grunde til at gøre dette. Når en sådan situation opstår, skal ESMA overveje, om betingelserne er opfyldt, og om der er tale om et tilfælde, hvor det er passende at bruge interventionsbeføjelserne i artikel 28.
4. ESMA revurderer regelmæssigt og under alle omstændigheder mindst hver tredje måned foranstaltninger i henhold til denne artikel. Forlænges foranstaltningen ikke ved udløbet af en sådan tremåneders periode, udløber den automatisk.
Artikel 28
ESMA's interventionsbeføjelser under ekstraordinære omstændigheder
1. I overensstemmelse med artikel 9, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1095/2010 skal ESMA, med forbehold af stk. 2 i nærværende artikel, enten:
a)
kræve, at en fysisk eller juridisk person, der har en kort nettoposition i et bestemt finansielt instrument eller en bestemt klasse af finansielle instrumenter, underretter en kompetent myndighed eller offentliggør oplysninger om en sådan position, eller
b)
forbyde, eller indføre betingelser for, at en fysisk eller juridisk person indgår i short selling eller en transaktion, der frembringer eller er relateret til et finansielt instrument, bortset fra finansielle instrumenter omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra c), hvor virkningen eller en af virkningerne af transaktionen er at give en sådan person en økonomisk fordel i tilfælde af et fald i kursen eller værdien af et andet finansielt instrument.
En foranstaltning kan gælde under særlige omstændigheder eller være underlagt undtagelser, der er specificeret af ESMA. Undtagelser kan især specificeres som gældende for market making-aktiviteter og primære markedsaktiviteter.
2. ESMA må kun træffe afgørelse efter stk. 1, når:
a)
de foranstaltninger, som er angivet i stk. 1, litra a) og b), omhandler en trussel mod de finansielle markeders funktion og integritet eller mod stabiliteten i dele af eller hele det finansielle system i Unionen, og der er grænseoverskridende konsekvenser, og
b)
ingen kompetent myndighed har truffet foranstaltninger til at håndtere truslen, eller en eller flere af de kompetente myndigheder har truffet foranstaltninger, der ikke i tilstrækkelig grad håndterer truslen.
3. Når ESMA træffer foranstaltninger som nævnt i stk. 1, skal det ske under hensyntagen til, i hvilket omfang foranstaltningen:
a)
i betydelig grad håndterer truslen mod de finansielle markeders rette funktion og integritet eller mod stabiliteten af dele af eller hele det finansielle system i Unionen eller i betydelig grad forbedrer de kompetente myndigheders evne til at overvåge truslen
b)
ikke skaber risiko for reguleringsmæssig arbitrage
c)
ikke har en ødelæggende virkning på de finansielle markeders effektivitet, herunder ved at reducere likviditeten på disse markeder eller skabe usikkerhed for markedsdeltagerne, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele.
Når en eller flere kompetente myndigheder har truffet en foranstaltning i henhold til artikel 18, 19, 20 eller 21, kan ESMA træffe enhver af de i nærværende artikels stk. 1 nævnte foranstaltninger uden at afgive den udtalelse, der er fastlagt i artikel 27.
4. Inden ESMA beslutter at indføre eller forlænge en foranstaltning som nævnt i stk. 1, rådfører ESMA sig med ESRB og, når det er hensigtsmæssigt, andre relevante myndigheder.
5. Inden ESMA beslutter at indføre eller forlænge en foranstaltning som nævnt i stk. 1, underretter ESMA de berørte kompetente myndigheder om den foranstaltning, den påtænker at træffe. Meddelelsen skal indeholde oplysninger om de foreslåede foranstaltninger, klassen af finansielle instrumenter og transaktioner, de vil gælde for, dokumentation for årsagerne til foranstaltningerne og det tidspunkt, hvor foranstaltningerne skal træde i kraft.
6. Meddelelsen skal gives senest 24 timer, inden foranstaltningen påtænkes at få virkning eller bliver forlænget. Under ekstraordinære omstændigheder kan ESMA give meddelelse mindre end 24 timer, inden foranstaltningen påtænkes at få virkning, når det ikke er muligt at give et varsel på 24 timer.
7. ESMA offentliggør på sit websted meddelelse om eventuelle beslutninger om at indføre eller forlænge en foranstaltning som nævnt i stk. 1. Meddelelsen skal som minimum angive:
a)
de indførte foranstaltninger, herunder de instrumenter og klasser af transaktioner, som de gælder for, og deres varighed, og
b)
årsagerne til, at ESMA mener, at det er nødvendigt at indføre de pågældende foranstaltninger, herunder dokumentation for disse årsager.
8. Efter at ESMA har besluttet at indføre eller forlænge en foranstaltning som nævnt i stk. 1, underretter ESMA omgående de kompetente myndigheder om de trufne foranstaltninger.
9. En foranstaltning får virkning, når meddelelsen offentliggøres på ESMA's websted eller på et tidspunkt, der er angivet i meddelelsen, som er efter offentliggørelsen, og den finder kun anvendelse på transaktioner, der indgås, efter at foranstaltningen er trådt i kraft.
10. ESMA revurderer de i stk. 1 nævnte foranstaltninger med passende mellemrum og mindst hver tredje måned. Hvis foranstaltningen ikke forlænges ved udløbet af en sådan tremåneders periode, udløber den automatisk. Stk. 2-9 finder anvendelse ved forlængelse af foranstaltninger.
11. En foranstaltning, der indføres af ESMA i henhold til denne artikel, har forrang for eventuelle forudgående foranstaltninger truffet af en kompetent myndighed i henhold til afdeling 1.
Artikel 29
ESMA’s beføjelser i krisesituationer, der vedrører statsobligationer
I tilfælde af en krisesituation, der vedrører statsobligationer eller credit default swaps på statsobligationer, finder artikel 18 og 38 i forordning (EU) nr. 1095/2010 anvendelse.
Artikel 30
Yderligere præcisering af negative hændelser eller en negativ udvikling
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 42, der præciserer kriterier og faktorer, der skal tages hensyn til af de kompetente myndigheder og ESMA ved fastlæggelsen af, i hvilke tilfælde de i artikel 18-21 og artikel 27 nævnte negative hændelser eller en negativ udvikling og de i artikel 28, stk. 2, litra a), nævnte trusler opstår.
Artikel 31
Undersøgelser, der kan foretages af ESMA
ESMA kan efter anmodning fra en eller flere af de kompetente myndigheder, Europa-Parlamentet, Rådet eller Kommissionen eller på eget initiativ foretage en undersøgelse af en bestemt problemstilling eller praksis i forbindelse med short selling eller brugen af credit default swaps for at vurdere, om den pågældende problemstilling eller praksis udgør en eventuel trussel mod den finansielle stabilitet eller mod markedstilliden i Unionen.
ESMA offentliggør en rapport, der indeholder resultatet af undersøgelsen og eventuelle anbefalinger med hensyn til den pågældende problemstilling eller praksis inden for tre måneder efter en sådan undersøgelses afslutning.
KAPITEL VI
DE KOMPETENTE MYNDIGHEDERS ROLLE
Artikel 32
De kompetente myndigheder
Hver medlemsstat udpeger en eller flere af de kompetente myndigheder i forbindelse med denne forordning.
Udpeger en medlemsstat flere kompetente myndigheder, skal den tydeligt fastsætte de forskellige myndigheders rolle og udpege den myndighed, der er ansvarlig for at koordinere samarbejdet og udvekslingen af oplysninger med Kommissionen, ESMA og de andre medlemsstaters kompetente myndigheder.
Medlemsstaterne underretter Kommissionen, ESMA og de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater om de udpegede myndigheder.
Artikel 33
De kompetente myndigheders beføjelser
1. For at de kompetente myndigheder kan udføre deres opgaver i henhold til denne forordning, tillægges de alle de tilsyns- og undersøgelsesbeføjelser, der er nødvendige for udførelsen af deres opgaver. De udøver deres beføjelser på enhver af følgende måder:
a)
direkte
b)
i samarbejde med andre myndigheder, eller
c)
ved begæring til de kompetente retslige myndigheder.
2. For at de kompetente myndigheder kan udføre deres opgaver i henhold til denne forordning, tillægges de i overensstemmelse med national lovgivning beføjelse:
a)
til at få adgang til ethvert dokument i enhver form og modtage eller tage en genpart deraf
b)
til at kræve oplysninger fra enhver fysisk eller juridisk person og om nødvendigt indkalde og høre en fysisk eller juridisk person for at indhente oplysninger
c)
til at gennemføre kontrolbesøg på stedet med eller uden forudgående varsel
d)
til at kræve foreliggende oplysninger om telefonsamtaler og registreret datatrafik
e)
til at kræve, at en praksis, der er i strid med bestemmelserne i denne forordning, bringes til ophør
f)
til at begære indefrysning og/eller beslaglæggelse af aktiver.
3. De kompetente myndigheder skal, med forbehold af stk. 2, litra a) og b), tillægges beføjelse til i enkeltstående tilfælde at anmode en fysisk eller juridisk person, der indgår en credit default swap-transaktion, om at fremlægge:
a)
en redegørelse for formålet med transaktionen, og hvorvidt den finder sted med henblik på afdækning af en risiko eller andet, og
b)
oplysninger, der bekræfter den underliggende risiko, når transaktionen sker med henblik på afdækning.
Artikel 34
Tavshedspligt
1. Tavshedspligten gælder for alle fysiske eller juridiske personer, der arbejder eller har arbejdet for den kompetente myndighed, eller for enhver myndighed eller fysisk eller juridisk person, som den kompetente myndighed har overdraget opgaver til, herunder revisorer og sagkyndige, der har indgået en kontrakt med den kompetente myndighed. Fortrolige oplysninger, der er omfattet af tavshedspligt, må ikke videregives til nogen anden fysisk eller juridisk person eller myndighed, medmindre det er nødvendigt i forbindelse med en retsforfølgning.
2. Alle oplysninger, der udveksles mellem de kompetente myndigheder i henhold til denne forordning, der vedrører forretninger eller driftsmæssige betingelser og andre økonomiske eller personlige anliggender, betragtes som fortrolige og underlægges krav om tavshedspligt, undtagen når den kompetente myndighed på det tidspunkt, hvor oplysningerne blev meddelt, har erklæret, at disse oplysninger kan videregives, eller videregivelse er nødvendigt i forbindelse med en eventuel retsforfølgning.
Artikel 35
Pligt til at samarbejde
De kompetente myndigheder skal samarbejde, når det er nødvendigt eller hensigtsmæssigt med henblik på denne forordning. De kompetente myndigheder skal især uden unødig forsinkelse meddele hinanden de oplysninger, der er relevante for, at de kan udføre deres opgaver i henhold til denne forordning.
Artikel 36
Samarbejde med ESMA
De kompetente myndigheder samarbejder med ESMA med henblik på denne forordning, i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1095/2010.
De kompetente myndigheder giver hurtigst muligt ESMA alle de oplysninger, der er nødvendige for, at den kan varetage sine opgaver i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 37
Samarbejde ved anmodning om kontrolbesøg på stedet eller undersøgelser
1. Den kompetente myndighed i en medlemsstat kan anmode om assistance fra den kompetente myndighed i en anden medlemsstat med henblik på kontrolbesøg på stedet eller undersøgelser.
Den anmodende kompetente myndighed informerer ESMA om enhver anmodning som omhandlet i første afsnit. I tilfælde af en kontrol eller undersøgelse med grænseoverskridende konsekvenser kan, og på anmodning skal, ESMA varetage koordinationen af kontrollen eller undersøgelsen.
2. Når en kompetent myndighed modtager en anmodning fra en kompetent myndighed i en anden medlemsstat om at gennemføre et kontrolbesøg på stedet eller en undersøgelse, kan den:
a)
selv gennemføre kontrolbesøget på stedet eller undersøgelsen
b)
give den kompetente myndighed, der har fremsat anmodningen, tilladelse til at deltage i et kontrolbesøg på stedet eller en undersøgelse
c)
give den kompetente myndighed, der har fremsat anmodningen, tilladelse til selv at gennemføre kontrolbesøget på stedet eller undersøgelsen
d)
udpege revisorer eller andre sagkyndige til at gennemføre kontrolbesøget på stedet eller undersøgelsen
e)
dele specifikke opgaver i forbindelse med tilsynsaktiviteter med de andre kompetente myndigheder.
3. ESMA kan anmode de kompetente myndigheder om at varetage særlige undersøgelsesopgaver og foretage kontrolbesøg på stedet, når ESMA med rimelighed har brug for oplysninger for at kunne udøve en beføjelse, som denne forordning udtrykkeligt har tillagt ESMA.
Artikel 38
Samarbejde med tredjelande
1. De kompetente myndigheder skal så vidt muligt indgå samarbejdsordninger med tilsynsmyndigheder i tredjelande om udveksling af oplysninger med tilsynsmyndigheder i tredjelande, håndhævelsen af forpligtelser i henhold til denne forordning i tredjelande og tredjelandes tilsynsmyndigheders indførelse af foranstaltninger i disse lande som supplement til foranstaltninger, der træffes i henhold til kapitel V. Disse samarbejdsordninger skal som minimum sikre en effektiv udveksling af oplysninger, som giver des kompetente myndigheder mulighed for at udføre deres opgaver i henhold til denne forordning.
En kompetent myndighed skal underrette ESMA og andre medlemsstaters kompetente myndigheder, når den påtænker at indgå en sådan ordning.
2. Samarbejdsordningen skal indeholde bestemmelser om udveksling af de data og oplysninger, der er nødvendige for, at den relevante kompetente myndighed kan opfylde forpligtelsen i artikel 16, stk. 2.
3. ESMA koordinerer udviklingen af samarbejdsordninger mellem de kompetente myndigheder og de relevante tilsynsmyndigheder i tredjelande. Til dette formål udarbejder ESMA en dokumentskabelon for samarbejdsordninger, der kan bruges af de kompetente myndigheder.
ESMA koordinerer også udvekslingen mellem de kompetente myndigheder af oplysninger, der er modtaget fra tilsynsmyndigheder i tredjelande, og som kan være relevante, når der skal træffes foranstaltninger i henhold til kapitel V.
4. De kompetente myndigheder må kun indgå samarbejdsordninger om udveksling af oplysninger med tilsynsmyndighederne i tredjelande, hvis de oplysninger, der meddeles, er beskyttet af en tavshedspligt, som mindst er ækvivalent med den, der er fastsat i artikel 34. En sådan udveksling af oplysninger skal ske med henblik på de pågældende kompetente myndigheders varetagelse af deres opgaver.
Artikel 39
Overførsel og opbevaring af personoplysninger
Med hensyn til overførsel af personoplysninger mellem medlemsstater eller mellem medlemsstater og et tredjeland skal medlemsstaterne anvende direktiv 95/46/EF. Med hensyn til overførsel af personoplysninger fra ESMA til medlemsstater eller til et tredjeland skal ESMA overholde forordning (EF) nr. 45/2001.
Personoplysninger omhandlet i stk. 1 opbevares i en periode på højst fem år.
Artikel 40
Videregivelse af oplysninger til tredjelande
En kompetent myndighed kan overføre oplysninger og analyse af oplysninger til en tilsynsmyndighed i et tredjeland, når betingelserne i artikel 25 og 26 i direktiv 95/46/EF er opfyldt, men en sådan overførsel skal kun ske efter en konkret og individuel vurdering. Den kompetente myndighed skal finde det godtgjort, at overførslen er nødvendig med henblik på denne forordning. Enhver overførsel sker på betingelse af, at tredjelandet ikke overfører oplysningerne til en tilsynsmyndighed i et andet tredjeland uden udtrykkelig skriftlig tilladelse fra den kompetente myndighed.
En kompetent myndighed må kun videregive oplysninger, der er fortrolige i henhold til artikel 34, og som er modtaget fra en kompetent myndighed i en anden medlemsstat, til en tilsynsmyndighed i et tredjeland, når den kompetente myndighed har fået udtrykkelig tilladelse fra den kompetente myndighed, der har overført oplysningerne, og når oplysningerne i givet fald alene videregives til de formål, for hvilke denne kompetente myndighed har givet sin tilladelse.
Artikel 41
Sanktioner
Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner og administrative foranstaltninger for overtrædelse af denne forordning og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf. Disse sanktioner og administrative foranstaltninger skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning.
ESMA kan i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1095/2010 vedtage retningslinjer for at sikre en ensartet tilgang til de sanktioner og administrative foranstaltninger, som medlemsstaterne skal indføre.
Medlemsstaterne giver senest den 1. juli 2012 Kommissionen og ESMA meddelelse om de bestemmelser, der er nævnt i første og andet afsnit, og underretter dem omgående om senere ændringer af betydning for disse bestemmelser.
ESMA offentliggør og opdaterer regelmæssigt på sit websted en oversigt over eksisterende sanktioner og administrative foranstaltninger, som er gældende i hver medlemsstat.
Medlemsstaterne forsyner årligt ESMA med aggregerede oplysninger om de sanktioner og administrative foranstaltninger, der er pålagt. Hvis en kompetent myndighed oplyser offentligheden om, at en sanktion eller en administrativ foranstaltning er blevet pålagt, giver den samtidig ESMA meddelelse herom.
KAPITEL VII
DELEGEREDE RETSAKTER
Artikel 42
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 2, stk. 2, artikel 3, stk. 7, artikel 4, stk. 2, artikel 5, stk. 4, artikel 6, stk. 4, artikel 7, stk. 3, artikel 17, stk. 2, artikel 23, stk. 5 og artikel 30, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode.
3. Den i artikel 2, stk. 2, artikel 3, stk. 7, artikel 4, stk. 2, artikel 5, stk. 4, artikel 6, stk. 4, artikel 7, stk. 3, artikel 17, stk. 2, artikel 23, stk. 5, og artikel 30 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Afgørelsen om tilbagekaldelsen får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 2, stk. 2, artikel 3, stk. 7, artikel 4, stk. 2, artikel 5, stk. 4, artikel 6, stk. 4, artikel 7, stk. 3, artikel 17, stk. 2, artikel 23, stk. 5 og artikel 30 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på tre måneder fra meddelelsen om den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden fristens udløb begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med tre måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 43
Frist for vedtagelse af delegerede retsakter
Kommissionen vedtager de delegerede retsakter i artikel 2, stk. 2, artikel 3, stk. 7, artikel 4, stk. 2, artikel 5, stk. 4, artikel 6, stk. 4, artikel 7, stk. 3, artikel 17, stk. 2, artikel 23, stk. 5 og artikel 30 senest den 31. marts 2012.
Kommissionen kan forlænge fristen i stk. 1 med seks måneder.
KAPITEL VIII
GENNEMFØRELSESRETSAKTER
Artikel 44
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af Det Europæiske Værdipapirudvalg, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2001/528/EF (16). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.
KAPITEL IX
OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 45
Gennemgang og rapportering
Senest den 30. juni 2013 aflægger Kommissionen på baggrund af drøftelser med de kompetente myndigheder og ESMA rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om:
a)
hensigtsmæssigheden af meddelelses- og offentliggørelsestærsklerne i henhold til artikel 5, 6, 7 og 8
b)
virkningen af de individuelle oplysningskrav i artikel 6, navnlig med hensyn til de finansielle markeders effektivitet og volatilitet
c)
hensigtsmæssigheden af direkte, centraliseret rapportering til ESMA
d)
de i kapital II og III omhandlede begrænsningers og kravs funktion
e)
hensigtsmæssigheden af begrænsningerne på de udækkede credit default swaps på statsobligationer, og hensigtsmæssigheden af eventuelt andre begrænsninger eller betingelser i forbindelse med short selling eller credit default swaps.
Artikel 46
Overgangsbestemmelse
1. Eksisterende foranstaltninger, der falder inden for denne forordnings anvendelsesområde, og som er trådt i kraft inden den 15. september 2010, kan fortsat anvendes indtil den 1. juli 2013, forudsat at de meddeles til Kommissionen senest den 24. april 2012.
2. Credit default swaps-transaktioner, der fører til en udækket position i en credit default swap på statsobligationer, som er indgået inden den 25. marts 2012 eller under en suspension af begrænsningerne på udækkede credit default swaps på statsobligationer i henhold til artikel 14, stk. 2, kan fastholdes indtil credit default swaps-kontraktens udløbsdato.
Artikel 47
ESMA's ansatte og ressourcer
ESMA vurderer senest den 31. december 2012 de behov for ansatte og ressourcer, der opstår som følge af overtagelsen af dens beføjelser og opgaver i henhold til denne forordning, og forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen en rapport.
Artikel 48
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den finder anvendelse fra den 1. november 2012.
Artikel 2, stk. 2, artikel 3, stk. 7, artikel 4, stk. 2, artikel 7, stk. 3, artikel 9, stk. 5, artikel 11, stk. 3 og 4, artikel 12, stk. 2, artikel 13, stk. 4 og 5, artikel 16, stk. 3 og 4, artikel 17, stk. 2, artikel 23, stk. 5, 7 og 8, og artikel 30, 42, 43 og 44 finder dog anvendelse fra den 25. marts 2012.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 14. marts 2012.
32012R0236
L 086/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA (EU) br. 236/2012 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 14. ožujka 2012.
o kratkoj prodaji i određenim aspektima kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
budući da:
(1)
Na vrhuncu financijske krize u rujnu 2008., nadležna tijela više država članica i nadzorna tijela trećih zemalja, kao što su Sjedinjene Američke Države i Japan, donijela su hitne mjere za ograničavanje ili zabranu kratke prodaje nekih ili svih vrijednosnih papira. To su napravili zbog zabrinutosti da bi u trenutku značajne financijske nestabilnosti kratka prodaja mogla potaknuti dodatan pad cijena dionica, posebno financijskih institucija, na način koji bi mogao ugroziti njihovo postojanje te prouzročiti sistemske rizike. Mjere koje su donijele države članice međusobno se razlikuju jer Uniji nedostaje poseban zajednički regulatorni okvir kojim bi se regulirala kratka prodaja.
(2)
Kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje tržišta Europske unije i poboljšali uvjeti njegova funkcioniranja, a posebno financijskog tržišta, te kako bi se osigurala visoka razina zaštite klijenata i ulagatelja, primjereno je odrediti zajednički regulatorni okvir zahtjeva i ovlasti koji se odnose na kratku prodaju i kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza te osigurati bolju usklađenost i dosljednost među državama članicama u odnosu na potrebu donošenja mjera u iznimnim okolnostima. Potrebno je uskladiti pravila kratke prodaje i određene aspekte kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza kako bi se spriječio nastanak prepreka pravilnom funkcioniranju tržišta Europske unije jer se u protivnom može lako dogoditi da države članice nastave donositi različite mjere.
(3)
Primjereno je i potrebno da se ta pravila zakonodavno oblikuju kao uredba kako bi se osiguralo da se odredbe kojima se izravno nalaže privatnim subjektima da obavješćuju i objave neto kratke pozicije u određenim financijskim instrumentima te o nepokrivenim kratkim prodajama primjenjuju na jedinstven način u cijeloj Uniji. Uredba je također potrebna kako bi se Europskom nadzornom tijelu (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (ESMA) osnovanom Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4) dodijelile ovlasti za usklađivanje mjera koje donose nadležna tijela ili za donošenje vlastitih mjera.
(4)
Područje primjene ove Uredbe trebalo bi biti što je šire moguće kako bi se osigurao preventivan regulatorni okvir za primjenu u iznimnim okolnostima. Taj bi okvir trebao obuhvatiti sve financijske instrumente, ali i osigurati razmjeran odgovor na rizike koji bi mogli nastati pri kratkoj prodaji različitih financijskih instrumenata. Nadležna tijela i ESMA trebali bi stoga biti ovlašteni donositi mjere samo u iznimnim okolnostima koje se odnose na sve vrste instrumenata, a nadilaze trajne mjere koje se primjenjuju samo na određene vrste instrumenata kad postoje jasno utvrđeni rizici prema kojima je potrebno postupati.
(5)
Kako bi se prekinula trenutačna nejedinstvena situacija u kojoj su pojedine države članice donosile različite mjere te kako bi se ograničila mogućnost da nadležna tijela donose različite mjere potrebno je usklađeno postupati prema potencijalnim rizicima koji proizlaze iz kratke prodaje i kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza. Trebalo bi odrediti zahtjeve prema kojima bi se postupalo prema utvrđenim rizicima bez nepotrebnog umanjivanja koristi koju kratka prodaja pruža kvaliteti i učinkovitosti tržišta. Iako u nekim situacijama kratka prodaja može imati nepovoljne učinke, u normalnim tržišnim uvjetima kratka prodaja ima važnu ulogu pri osiguravanju pravilnog funkcioniranja financijskih tržišta, a posebno u kontekstu tržišne likvidnosti i učinkovitog oblikovanja cijena.
(6)
Upućivanja u ovoj Uredbi na fizičke i pravne osobe trebala bi uključivati registrirana poslovna udruženja bez pravne osobnosti.
(7)
Veća transparentnost značajnih neto kratkih pozicija u određenim financijskim instrumentima vjerojatno bi bila korisna kako za regulatorno tijelo tako i za sudionike na tržištu. Za dionice koje su uvrštene u trgovanje na mjestu trgovanja u Uniji trebalo bi uvesti dualistički model koji osigurava veću transparentnost značajnih neto kratkih pozicija u dionicama na primjerenoj razini. O poziciji pri nižem pragu trebalo bi obavijestiti samo odgovarajuća regulatorna tijela kako bi im se omogućio nadzor i, ako je potrebno, ispitivanje kratkih prodaja koje bi mogle dovesti do sistemskih rizika, predstavljati zlouporabu ili dovesti do poremećaja na tržištu; dok bi poziciju pri višem pragu trebalo objaviti kako bi se sudionicima na tržištu pružile korisne informacije o značajnim pojedinačnim kratkim pozicijama u dionicama.
(8)
Trebalo bi uvesti zahtjev da se regulatorna tijela obavješćuje o neto kratkim pozicijama u državnim dužničkim instrumentima u Uniji jer bi takvo obavješćivanje pružilo važne informacije koje bi regulatornim tijelima pomogle pri nadzoru uzrokuju li navedene pozicije zapravo sistemske rizike ili ih se upotrebljava s ciljem zlouporabe. Takav bi zahtjev trebao uključivati samo obavješćivanje regulatornih tijela jer bi objava informacija o navedenim instrumentima mogla imati nepovoljan utjecaj na tržišta državnih dužničkih instrumenata čija je likvidnost već narušena.
(9)
Zahtjevi koji se odnose na obavješćivanje o državnim dužničkim instrumentima trebali bi se primjenjivati na dužničke instrumente čiji je izdavatelj pojedina država članica i Unija, uključujući Europsku investicijsku banku, vladine odjele pojedine države članice, agencije, društva posebne namjene ili međunarodne financijske institucije koje su osnovale dvije ili više država članica, a koje izdaju dužničke instrumente u ime države članice ili u ime više država članica, kao što su Europsko društvo za financijsku stabilnost ili budući Europski mehanizam za stabilnost. Kod saveznih država članica, zahtjevi koji se odnose na obavješćivanje trebali bi se također primjenjivati na dužničke instrumente čiji su izdavatelji članice saveza. Međutim, oni se ne bi trebali primjenjivati na ostala regionalna i lokalna tijela ili kvazi-javna tijela u državi članici koja je izdala dužničke instrumente. Cilj dužničkih instrumenata čiji je izdavatelj Unija jest omogućiti platno-bilančnu ravnotežu ili potporu financijskoj stabilnosti državama članicama ili makrofinancijsku pomoć trećim zemljama.
(10)
Kako bi se osigurala cjelovita i učinkovita transparentnost važno je da zahtjevi koji se odnose na obavješćivanje obuhvaćaju ne samo kratke pozicije nastale trgovanjem dionicama ili državnim dužničkim instrumentima na mjestima trgovanja, već i kratke pozicije nastale trgovanjem izvan mjesta trgovanja te neto kratke pozicije nastale upotrebom izvedenica kao što su opcije, budućnosni ugovori, instrumenti povezani s indeksima, ugovori za razlike (engl. contracts for differences) te spread bets povezane s dionicama ili državnim dužničkim instrumentima.
(11)
Kako bi bio koristan regulatornim tijelima i tržištima, svaki sustav transparentnosti trebao bi osigurati potpune i točne informacije o pozicijama fizičkih i pravnih osoba. Posebno bi informacije pružene regulatornim tijelima ili tržištima trebale uzimati u obzir kako kratke tako i duge pozicije ne bi li se osigurale korisne informacije o neto kratkim pozicijama fizičkih i pravnih osoba u dionicama, državnim dužničkim instrumentima i kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza.
(12)
Pri izračunu kratkih ili dugih pozicija trebalo bi uzeti u obzir sve oblike ekonomskih interesa koje ostvaruju fizičke ili pravne osobe u odnosu na izdani kapital društva ili izdane državne dužničke instrumente države članice ili Unije. Posebno bi trebalo uzeti u obzir ekonomski interes koji je izravno ili neizravno povezan korištenjem izvedenica kao što su opcije, budućnosni ugovori, ugovori za razlike te spread bets povezane s dionicama i državnim dužničkim instrumentima, te izvedenicama na indekse, košarice vrijednosnih papira te fondovima čijim se udjelima trguje na uređenom tržištu. U slučaju pozicija u državnim dužničkim instrumentima trebalo bi također uzeti u obzir kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza izdavatelja državnih dužničkih instrumenata.
(13)
Uz sustav transparentnosti koji je predviđen ovom Uredbom, Komisija bi u okviru svoje revizije Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata (5) trebala razmotriti bi li uključivanje informacija o kratkoj prodaji u izvješća o transakcijama koja investicijska društva dostavljaju nadležnim tijelima pružilo korisne dodatne informacije koje bi nadležnim tijelima omogućile nadzor volumena kratke prodaje.
(14)
Kupnja kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza bez držanja duge pozicije u temeljnom državnom dužničkom instrumentu ili drugoj imovini, portfelju imovine, financijskim obvezama ili financijskim ugovorima čija je vrijednost u korelaciji s vrijednošću državnih dužničkih instrumenata s ekonomskog aspekta može biti istovjetna zauzimanju kratke pozicije u temeljnom dužničkom instrumentu. Izračun neto kratke pozicije u državnim dužničkim instrumentima trebao bi stoga obuhvatiti kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza koje se odnose na obvezu izdavatelja državnih dužničkih instrumenata. Poziciju u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza trebalo bi uzeti u obzir i za potrebe utvrđivanja ima li fizička ili pravna osoba značajnu neto kratku poziciju u državnim dužničkim instrumentima o čemu je potrebno obavijestiti nadležno tijelo te kada nadležno tijelo obustavi ograničenja na transakcije nepokrivenim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza s ciljem utvrđivanja značajne nepokrivene pozicije u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza koje su povezane s izdavateljem državnih dužničkih instrumenata o čemu je potrebno obavijestiti nadležno tijelo.
(15)
Kako bi se omogućio stalan nadzor pozicija, sustav transparentnosti također bi trebao obuhvatiti obavješćivanje i objavu kada promjena u neto kratkoj poziciji rezultira povećanjem iznad ili smanjenjem ispod određenih pragova.
(16)
Kako bi sustav transparentnosti bio učinkovit, važno je da se primjenjuje, neovisno o tome gdje je fizička ili pravna osoba smještena, uključujući i treće zemlje, kada ta osoba ima značajnu neto kratku poziciju u društvu čije su dionice uvrštene u trgovanje na mjestu trgovanja u Uniji ili neto kratku poziciju u državnim dužničkim instrumentima koje je izdala država članica ili Unija.
(17)
Definicija kratke prodaje ne bi trebala uključivati repo ugovor između dvije strane kada jedna strana prodaje drugoj vrijednosni papir po dogovorenoj cijeni s obvezom ponovnog otkupa vrijednosnog papira na budući datum po drugoj dogovorenoj cijeni ili ugovor o izvedenicama u kojima je ugovorena prodaja vrijednosnih papira po dogovorenoj cijeni na neki budući datum. Ta definicija ne bi trebala uključivati prijenos vrijednosnih papira u sklopu sporazuma o pozajmljivanju vrijednosnih papira.
(18)
Nepokrivena kratka prodaja dionica i državnih dužničkih instrumenata ponekad se smatra povećavanjem potencijalnog rizika nemogućnosti namire i volatilnosti. Kako bi se umanjili takvi rizici primjereno je odrediti razmjerna ograničenja za nepokrivenu kratku prodaju takvih instrumenata. Detaljna ograničenja trebala bi uzeti u obzir različite aranžmane koji se trenutačno koriste za pokrivene kratke prodaje. Oni uključuju zasebne repo ugovore na temelju kojih osoba koja zauzima kratku poziciju u vrijednosnom papiru ponovo kupuje isti vrijednosni papir nakon dovoljno vremena kako bi omogućila namiru transakcije kratke prodaje te uključuje ugovore o kolateralu ako primatelj kolaterala može upotrijebiti vrijednosni papir za namiru transakcije kratke prodaje. Ostali primjeri uključuju izdavanja prava (ponude) društava postojećim dioničarima, zajmovne fondove (engl. lending pools), i mogućnosti repo ugovora koje pružaju primjerice, prema mjestu trgovanja, klirinškog sustava ili središnje banke.
(19)
U odnosu na nepokrivenu kratku prodaju dionica potrebno je da fizička ili pravna osoba sklopi dogovor s trećom stranom kojim treća strana potvrđuje da je dionica locirana, što znači da treća strana potvrđuje da može učiniti dionicu raspoloživom za namiru u roku. Da bi mogla to potvrditi potrebno je poduzeti mjere prema trećim osobama kako bi fizička ili pravna osoba opravdano mogla očekivati izvršenje namire u roku. To uključuje mjere kao što je potvrda treće osobe da je raspodjelila dionice za posudbu ili kupnju kako bi se namira mogla izvršiti u roku. Kako bi kratka prodaja bila pokrivena kupnjom dionice tijekom istog dana, treća strana treba potvrditi da smatra da je dionicu jednostavno posuditi ili kupiti. Pri određivanju koje mjere su potrebne kako bi se opravdano moglo očekivati izvršenje namire u roku, ESMA bi trebala uzeti u obzir likvidnost dionica, a posebno razinu prometa te jednostavnost kupnje, prodaje ili posudbe s minimalnim utjecajem na tržište.
(20)
U odnosu na nepokrivenu kratku prodaju državnih dužničkih instrumenata, činjenicu da će kratka prodaja biti pokrivena kupnjom državnog dužničkog instrumenta u istom danu može se smatrati primjerom opravdanog očekivanja da će namiru biti moguće izvršiti u roku.
(21)
Kreditna izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata trebala bi se temeljiti na načelu osiguranog interesa koji prepoznaje da osim vlasništva obveznica postoje i drugi interesi povezani s izdavateljem državnih dužničkih instrumenata. Takvi interesi uključuju zaštitu od rizika nastanka statusa neispunjavanja obveza izdavatelja državnog dužničkog instrumenta kada fizička ili pravna osoba ima dugu poziciju u državnim dužničkim instrumentima tog izdavatelja ili zaštitu od rizika pada vrijednosti državnog dužničkog instrumenta kada fizička ili pravna osoba imaju imovinu ili podliježu obvezama koje se odnose na subjekte javnog ili privatnog sektora određene države članice čija je vrijednost u korelaciji s vrijednošću državnog dužničkog instrumenta. Navedena bi imovina trebala uključivati financijske ugovore, portfelj imovine ili financijskih obveza kao i transakcije s kamatnim ili valutnim ugovorima o zamjeni za koje se upotrebljava kreditna izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenta kao oruđe upravljanja rizikom druge ugovorne strane pri zaštiti od izloženosti financijskim i vanjskotrgovinskim ugovorima. Niti jedna pozicija ili portfelji pozicija korišteni u okviru zaštite izloženosti prema određenoj državi ne bi se trebala smatrati nepokrivenom pozicijom u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata. To uključuje sve izloženosti središnjoj, regionalnoj i lokalnoj upravi, subjektima javnog sektora ili izloženosti za koje jamči neki od spomenutih subjekata. Nadalje, trebalo bi također uključiti izloženosti prema subjektima javnog sektora u određenoj državi članici. U tom bi kontekstu trebalo obuhvatiti sve izloženosti, uključujući kredite, kreditni rizik druge ugovorne strane (uključujući potencijalne izloženosti za koje je potreban jamstveni kapital), potraživanja i jamstva. Navedeno također uključuje neizravne izloženosti prema svim spomenutim subjektima, koje između ostalog nastanu izloženošću prema indeksima, fondovima ili društvima posebne namjene.
(22)
S obzirom na to da bi ugovaranje kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata bez izloženosti riziku pada vrijednosti državnih dužničkih instrumenata moglo imati nepovoljan utjecaj na stabilnost tržišta državnih dužničkih instrumenata, fizičkim i pravnim osobama trebalo bi zabraniti zauzimanje takvih nepokrivenih pozicija u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata. Međutim, na prvi znak da tržište državnih dužničkih instrumenata ne funkcionira pravilno, nadležno tijelo trebalo bi moći privremeno obustaviti takvo ograničenje. Navedena privremena obustava trebala bi se temeljiti na mišljenju nadležnog tijela na osnovi utemeljenih razloga nakon analize pokazatelja navedenih u ovoj Uredbi. Nadležna tijela također bi trebala moći koristiti dodatne pokazatelje.
(23)
Primjereno je također obuhvatiti zahtjeve prema središnjim drugim ugovornim stranama u vezi s postupcima pokrivene kupnje i novčanim kaznama za neizvršenu namiru transakcija u dionicama. Zahtjevi koji se odnose na postupke pokrivene kupnje i zakašnjelu namiru trebali bi odrediti osnovne standarde discipline pri namiri. Zahtjevi koji se odnose na postupke pokrivene kupnje i određivanje novčanih kazni trebali bi biti dovoljno fleksibilni kako bi dozvolili središnjoj drugoj ugovornoj strani koja je odgovorna za uspostavljanje takvih postupaka mogućnost da se osloni na drugog sudionika na tržištu u vezi s operativnim obavljanjem pokrivene kupnje ili određivanjem novčane kazne. Međutim, za pravilno funkcioniranje financijskih tržišta ključno je horizontalnim zakonodavnim prijedlogom urediti šire aspekte discipline pri namiri.
(24)
Mjere povezane s državnim dužničkim instrumentima i kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata uključujući povećanu transparentnost i ograničenja nepokrivene kratke prodaje trebale bi odrediti zahtjeve koji su razmjerni te istodobno izbjegavaju nepovoljan utjecaj na likvidnost tržišta državnih obveznica i repo tržišta državnih obveznica.
(25)
Dionice se sve više uvršćuju u trgovanje na različita mjesta trgovanja u Uniji i trećim zemljama. Mnoga velika društva sa sjedištem u trećim zemljama također imaju dionice uvrštene u trgovanje na različitim mjestima trgovanja u Uniji. Radi učinkovitosti je primjereno izuzeti vrijednosne papire, čije je glavno mjesto trgovanja u trećoj zemlji, od određenih zahtjeva za obavješćivanjem i objavom.
(26)
Aktivnosti održavanja tržišta imaju ključnu ulogu pri osiguravanju likvidnosti na tržištima u Uniji, a održavatelji tržišta trebaju zauzimati kratke pozicije kako bi obavljali tu ulogu. Uvođenje zahtjeva koji se odnose na takve aktivnosti moglo bi značajno ograničiti njihovu aktivnost osiguravanja likvidnosti te imati značajan nepovoljan utjecaj na učinkovitost tržišta Unije. Osim toga, od održavatelja tržišta ne bi se očekivalo da zauzimaju značajne kratke pozicije osim tijekom kratkih razdoblja. Stoga je primjereno da se fizičke ili pravne osobe uključene u takve aktivnosti izuzmu iz zahtjeva koji bi mogli umanjiti njihovu sposobnost obavljanja takve funkcije i stoga nepovoljno utjecati na tržišta Unije. Kako bi navedeni zahtjevi obuhvatili istovjetne subjekte iz trećih zemalja potrebno je uvesti postupak procjene istovjetnosti tržišta trećih zemalja. Izuzeće bi se trebalo primjenjivati na različite vrste aktivnosti održavanja tržišta, ali ne za trgovanje za vlastiti račun. Također je primjereno izuzeti neke operacije na primarnom tržištu kao što su one povezane s državnim dužničkim instrumentima i stabilizacijskim mjerama jer su to važne aktivnosti koje podupiru učinkovito funkcioniranje tržišta. Nadležna tijela trebalo bi obavijestiti o primjeni izuzeća te ih ovlastiti da fizičkim ili pravnim osobama zabrane primjenu izuzeća ako one ne ispunjavaju odgovarajuće kriterije za primjenu izuzeća. Nadležna tijela također bi trebala moći zatražiti informacije od fizičkih ili pravnih osoba kako bi nadzirale njihovu primjenu izuzeća.
(27)
U slučaju nepovoljnih kretanja koja bi mogla ozbiljno ugroziti financijsku stabilnost ili tržišno povjerenje u državi članici ili Uniji, nadležna tijela trebala bi imati intervencijske ovlasti na temelju kojih mogu zahtijevati daljnju transparentnost ili uvesti privremena ograničenja kratke prodaje, transakcija kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata i ostalih transakcija kako bi spriječila nekontrolirani pad cijena financijskog instrumenta. Takve mjere mogle bi biti potrebne zbog niza nepovoljnih događaja ili kretanja, uključujući ne samo financijske ili ekonomske događaje, već i primjerice prirodne nesreće ili teroristička djela. Osim toga, do pojedinih nepovoljnih događaja ili kretanja koji zahtijevaju mjere moglo bi doći u pojedinoj državi članici bez prekograničnih učinaka. Navedene ovlasti trebaju biti dovoljno fleksibilne kako bi omogućile nadležnim tijelima rješavanje različitih vrsta iznimnih okolnosti. Pri donošenju tih mjera, nadležna tijela trebala bi na odgovarajući način voditi računa o načelu proporcionalnosti.
(28)
S obzirom na to da ova Uredba uređuje samo ograničenja kratke prodaje i kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza s ciljem sprečavanja nekontroliranog pada cijene financijskog instrumenta, potreba za drugim vrstama ograničenja kao što su ograničenja pozicija ili proizvoda koji mogu prouzročiti ozbiljnu zabrinutost vezano za zaštitu ulagatelja, primjerenije je razmotrena u kontekstu revizije Direktive 2004/39/EZ od strane Komisije.
(29)
Iako je obično najprimjerenije da nadležna tijela nadziru tržišne uvjete te prva reagiraju na nepovoljan događaj ili kretanja donošenjem odluke o tome je li financijska stabilnost ili povjerenje tržišta ozbiljno ugroženo te je li potrebno poduzeti mjere za rješavanje takve situacije, trebalo bi s time povezane ovlasti te uvjete i postupke njihove primjene u najvećoj mogućoj mjeri uskladiti.
(30)
U slučaju značajnog pada cijene financijskog instrumenta na mjestu trgovanja nadležno tijelo trebalo bi također imati mogućnost privremeno ograničiti kratku prodaju financijskog instrumenta na tom mjestu koje se nalazi u njegovoj nadležnosti ili zahtijevati da ESMA ograniči takvu kratku prodaju u drugim nadležnostima radi mogućnosti hitne intervencije gdje je to primjereno te kratkoročnog sprečavanja nekontroliranog pada cijene određenog instrumenta. Nadležno tijelo također bi trebalo biti obvezno obavijestiti ESMA-u o takvim odlukama tako da ESMA može odmah obavijestiti nadležna tijela drugih država članica u kojima se trguje istim instrumentom na mjestima trgovanja, uskladiti donošenje mjera tih drugih država članica te, ako je potrebno, pomoći im pri postizanju sporazuma ili donošenja same odluke u skladu s člankom 19. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
(31)
Kada nepovoljan događaj ili kretanje obuhvaća više od jedne države članice ili ima prekogranične učinke, primjerice ako je financijski instrument uvršten u trgovanje na različitim mjestima trgovanja u više različitih država članica, ključno je blisko savjetovanje i suradnja između nadležnih tijela. ESMA bi trebala imati ključnu ulogu usklađivanja u takvim situacijama te bi trebala pokušati osigurati dosljednost među nadležnim tijelima. Sastav ESMA-e, koji uključuje predstavnike nadležnih tijela, trebao bi pomoći pri obavljanju takve uloge. K tome, nadležna tijela trebala bi imati ovlasti donositi mjere kada je interveniranje u njihovom interesu.
(32)
Uz usklađivanje mjera nadležnih tijela, ESMA bi trebala osigurati da nadležna tijela donose samo nužne i razmjerne mjere. ESMA bi trebala moći nadležnim tijelima davati mišljenja o primjeni intervencijskih ovlasti.
(33)
Iako je često najprimjerenije da nadzor i brzu reakciju na nepovoljne događaje ili kretanja na tržištu obavljaju nadležna tijela, ESMA bi također trebala imati ovlasti za donošenje mjera kada kratka prodaja i druge povezane aktivnosti ugrožavaju pravilno funkcioniranje i integritet financijskih tržišta ili stabilnost cijelog ili dijela financijskog sustava u Uniji, kada postoje prekogranični učinci te nadležna tijela nisu donijela dostatne mjere za otklanjanje prijetnje. ESMA bi se trebala savjetovati s Europskim odborom za sistemske rizike (ESRB) osnovanim Uredbom (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (6), kada je to moguće, i s ostalim nadležnim tijelima kada učinci takvih mjera nadilaze financijska tržišta, kao što je to slučaj s robnim izvedenicama koji se upotrebljavaju za zaštitu fizičkih pozicija.
(34)
Ovlasti ESMA-e u skladu s ovom Uredbom da ograniči kratku prodaju i druge povezane aktivnosti u iznimnim okolnostima u skladu su s člankom 9. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Navedene ovlasti ne bi trebale dovoditi u pitanje ovlasti ESMA-e u izvanrednim situacijama na temelju članka 18. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Posebno, ESMA bi trebala moći donijeti pojedinačne odluke kojima se nadležnim tijelima nalaže donošenje mjera ili pojedinačnih odluka koje se odnose na sudionike na financijskom tržištu na temelju članka 18. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
(35)
Upućivanja u ovoj Uredbi na članke 18. i 38. Uredbe (EU) br. 1095/2010 deklaratorne su naravi. Navedeni članci primjenjuju se i bez navedenih upućivanja.
(36)
Intervencijske ovlasti nadležnih tijela i ESMA-e da ograniče kratku prodaju, kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza i druge transakcije trebale bi biti samo privremene naravi te bi se trebale upotrebljavati samo tijekom razdoblja i u opsegu koji je potreban za otklanjanje određene prijetnje.
(37)
Zbog posebnih rizika koji mogu nastati korištenjem kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza, takve transakcije zahtijevaju strogi nadzor nadležnih tijela. Posebno, nadležna tijela trebala bi, u posebnim slučajevima, imati ovlasti da zahtijevaju informacije od fizičkih ili pravnih osoba koje ulaze u takve transakcije o namjeni ulaska u takve transakcije.
(38)
ESMA-i bi trebalo dodijeliti ovlasti za provođenje istrage o izdanju ili postupku povezanom s kratkom prodajom ili korištenjem kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza kako bi se procijenilo predstavlja li to izdanje ili postupak potencijalnu prijetnju financijskoj stabilnosti ili povjerenju tržišta. ESMA bi trebala objaviti izvješće o nalazima takve istrage.
(39)
S obzirom na to da se neke od odredbi ove Uredbe primjenjuju na fizičke ili pravne osobe i aktivnosti u trećim zemljama, u određenim situacijama potrebna je suradnja nadležnih tijela i nadzornih tijela trećih zemalja. Nadležna tijela stoga bi trebala sklopiti sporazume s nadzornim tijelima trećih zemalja. ESMA bi trebala uskladiti pripremu takvih sporazuma o suradnji te razmjenu informacija primljenih od trećih zemalja među nadležnim tijelima.
(40)
Ova Uredba poštuje temeljna prava i pridržava se načela koja su posebno priznata u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU) te Povelji Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), a posebno pravo na zaštitu osobnih podataka predviđeno člankom 16. UFEU-a te člankom 8. Povelje. Transparentnost povezana sa značajnim neto kratkim pozicijama, uključujući objavu pozicija iznad određenog praga, kada je to predviđeno ovom Uredbom, potrebna je zbog stabilnosti financijskog tržišta i zaštite ulagatelja. Takva transparentnost omogućit će regulatornim tijelima nadzor korištenja kratke prodaje u vezi sa strategijama zlouporabe i nadzor učinaka kratke prodaje na pravilno funkcioniranje tržišta. K tome, navedena bi transparentnost mogla pomoći smanjenju nejednake informiranosti te tako osigurati da svi sudionici na tržištu budu primjereno informirani o opsegu u kojem takva kratka prodaja utječe na cijene. Sve razmjene ili prijenosi informacija nadležnih tijela trebali bi biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka utvrđenima Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (7). Sve razmjene ili prijenosi informacija ESMA-e trebali bi biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka utvrđenima Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (8), koja bi se trebala u potpunosti primjenjivati na obradu osobnih podataka za potrebe ove Uredbe.
(41)
Uzimajući u obzir načela navedena u Komunikaciji Komisije o jačanju sustava sankcija u sektoru financijskih usluga i pravnim aktima Unije donesenima na temelju nastavnog postupanja povezanog s tom Komunikacijom, države članice trebale bi odrediti pravila o sankcijama i administrativnim mjerama koje se primjenjuju na kršenje odredbi ove Uredbe te bi trebale osigurati njihovu provedbu. Navedene sankcije i administrativne mjere trebale bi biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. One bi se trebale temeljiti na smjernicama koje je donijela ESMA radi promicanja konvergencije i prekogranične usklađenosti sustava sankcija u financijskom sektoru.
(42)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EZ) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (9). Komisija bi trebala obavješćivati Europski parlament o napretku povezanom s odlukama koje određuju istovjetnost pravnih i nadzornih okvira trećih zemalja sa zahtjevima ove Uredbe.
(43)
Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s detaljima izračuna kratkih pozicija, kada fizička ili pravna osoba ima nepokrivenu poziciju u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza, obavješćivanjem ili objavom o pragovima te dodatnim određivanjem kriterija i čimbenika za određivanje u kojim slučajevima nepovoljan događaj ili kretanje predstavlja ozbiljnu prijetnju financijskoj stabilnosti ili povjerenju tržišta u državi članici ili Uniji. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada obavi odgovarajuća savjetovanja, uključujući na razini stručnjaka odgovarajućih institucija, tijela i agencija, prema potrebi. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.
(44)
Komisija bi Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnijeti izvješće o procjeni primjerenosti predviđenih pragova o kojima treba obavješćivati i koje treba objaviti, o djelovanju ograničenja i zahtjeva povezanih s transparentnošću neto kratkih pozicija te o potrebi dodatnih ograničenja ili uvjeta vezano za kratku prodaju ili kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza.
(45)
S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvatiti države članice, iako su nadležna tijela u boljem položaju za obavljanje nadzora tržišnih kretanja te ih bolje poznaju, cjelokupan utjecaj problema povezanih s kratkom prodajom i kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza može se u potpunosti sagledati samo u kontekstu Unije te se stoga ti ciljevi na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
(46)
S obzirom na to da su neke države članice već uvele ograničenja kratke prodaje te s obzirom na to da su ovom Uredbom predviđeni delegirani akti i obvezujući tehnički standardi koje bi trebalo prije usvojiti kako bi bila moguća njezina učinkovita primjena, potrebno je predvidjeti dostatno prijelazno razdoblje. S obzirom na to da je bitno prije 1. studenoga 2012. odrediti bitne elemente koji nisu ključni, a koji će olakšati usklađenost tržišnih sudionika s ovom Uredbom te njezinu provedbu od strane nadležnih tijela, također je potrebno osigurati Komisiji sredstva za donošenje tehničkih standarda i delegiranih akata prije tog datuma,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Područje primjene
1. Ova se Uredba primjenjuje na sljedeće:
(a)
financijske instrumente u smislu članka 2. stavka 1. točke (a) koji su uvršteni u trgovanje na mjestu trgovanja u Uniji, uključujući instrumente kojima se trguje izvan mjesta trgovanja;
(b)
izvedenice iz točaka od 4. do 10. odjeljka C Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ koji se odnose na financijske instrumente iz točke (a) ili na izdavatelja tih financijskih instrumenata, uključujući izvedenice kojima se trguje izvan mjesta trgovanja;
(c)
dužničke instrumente koje je izdala država članica ili Unija i izvedenice iz točaka od 4. do 10. odjeljka C Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ koji se odnose ili su povezani s dužničkim instrumentima koje je izdala država članica ili Unija.
2. Članci 18. i 20. te od 23. do 30. primjenjuju se na sve financijske instrumente u smislu članka 2. stavka 1. točke (a).
Članak 2.
Definicije
1. Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„financijski instrument” znači instrument naveden u odjeljku C Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ;
(b)
„kratka prodaja” u vezi s dionicom ili dužničkim instrumentom znači svaka prodaja dionice ili dužničkog instrumenta koju prodavatelj ne posjeduje u trenutku sklapanja ugovora o prodaji uključujući prodaju kada je u trenutku sklapanja ugovora o prodaji prodavatelj posudio ili je ugovorio posuditi dionicu ili dužnički instrument za isporuku pri namiri, što ne uključuje:
i.
prodaju od strane jedne ili druge strane u okviru repo ugovora pri čemu se jedna strana obvezala prodati drugoj vrijednosni papir po određenoj cijeni uz obvezu druge strane da će joj prodati natrag vrijednosni papir na neki budući datum po drugoj određenoj cijeni;
ii.
prijenos vrijednosnih papira u okviru sporazuma o pozajmljivanju vrijednosnih papira; ili
iii.
ugovaranje budućnosnog ugovora ili sklapanje drugog ugovora o izvedenicama pri čemu se ugovara prodaja vrijednosnog papira po određenoj cijeni na neki budući datum;
(c)
„kreditna izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza” znači ugovor o izvedenicama u kojem jedna strana plaća naknadu drugoj strani u zamjenu za plaćanje ili drugu korist u slučaju kreditnog događaja povezanog s odgovarajućim subjektom i svakog drugog nastanka statusa neispunjavanja obveza povezanog s tim ugovorom o izvedenicama koji ima sličan ekonomski učinak;
(d)
„izdavatelj državnog dužničkog instrumenta” znači bilo koji od sljedećih subjekata koji izdaju dužnički instrument:
i.
Unija;
ii.
država članica, uključujući vladine odjele, agencije ili društva posebne namjene države članice;
iii.
u slučaju savezne države članice, neka od saveznih članica;
iv.
društvo posebne namjene više država članica;
v.
međunarodna financijska institucija koju osnuju dvije ili više država članica koja ima namjenu prikupljanja financijskih sredstava i pružanja financijske pomoći u korist svojih članova koji se nalaze u teškim financijskim problemima ili im prijete teški financijski problemi; ili
vi.
Europska investicijska banka;
(e)
„kreditna izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata” znači kreditna izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza kod koje se plaćanje ili druga korist plaćaju u slučaju kreditnog događaja ili nastanka statusa neispunjavanja obveza u vezi s izdavateljem državnog dužničkog instrumenta;
(f)
„državni dužnički instrument” znači dužnički instrument koji je izdao izdavatelj državnog vrijednosnog papira;
(g)
„izdani državni dužnički instrument” znači svi državni dužnički instrumenti koje izda izdavatelj državnog dužničkog instrumenta koji nisu otkupljeni;
(h)
„izdani dionički kapital” u vezi s društvom znači ukupne redovne i povlaštene dionice koje je izdalo društvo, ali ne uključuje zamjenjive dužničke vrijednosne papire;
(i)
„matična država članica” znači:
i.
u vezi s investicijskim društvima u smislu članka 4. stavka 1. točke 1. Direktive 2004/39/EZ ili u vezi s uređenim tržištem u smislu članka 4. stavka 1. točke 14. Direktive 2004/39/EZ, matična država članica u smislu članka 4. stavka 1. točke 20. Direktive 2004/39/EZ;
ii.
u vezi s kreditnim institucijama matična država članica u smislu članka 4. točke 7. Direktive 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija (10);
iii.
u vezi s pravnim osobama na koje se ne odnosi točka i. ili ii., država članica u kojoj se nalazi njihovo sjedište ili, ako nema sjedišta, država članica u kojoj ima glavno predstavništvo;
iv.
u vezi s fizičkim osobama, država članica u kojoj se nalazi sjedište te osobe ili, ako nema sjedišta, država članica u kojoj je ta osoba rezident;
(j)
„odgovarajuće nadležno tijelo” znači:
i.
u vezi s državnim dužničkim instrumentom države članice ili, u slučaju savezne države članice, u vezi s državnim dužničkim instrumentom jedne od saveznih jedinica u državi članici, ili kreditnom izvedenicom na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u vezi s državom članicom ili saveznom jedinicom, nadležno tijelo te države članice;
ii.
u vezi s državnim dužničkim instrumentom Unije ili kreditnom izvedenicom Unije na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza, nadležno tijelo u nadležnosti u kojoj se nalazi odjel koji je izdao dužnički vrijednosni papir;
iii.
u vezi s državnim dužničkim instrumentom više država članica koje djeluju preko društva posebne namjene ili kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza koje su povezane s tim društvom posebne namjene, nadležno tijelo u čijoj je nadležnosti to društvo posebne namjene osnovano;
iv.
u vezi s državnim dužničkim instrumentom međunarodne financijske institucije koju su osnovale dvije ili više država članica čija je namjena financiranje ili pružanje financijske pomoći u korist njezinih članova koji se nalaze u teškim financijskim problemima ili im prijete teški financijski problemi, nadležno tijelo u nadležnosti u kojoj je međunarodna financijska institucija osnovana;
v.
u vezi s financijskim instrumentom koji nije instrument iz točaka od i. do iv., nadležno tijelo za taj financijski instrument kako je utvrđeno u članku 2. točki 7. Uredbe Komisije (EZ) br. 1287/2006 (11) i određeno u skladu s poglavljem III. ove Uredbe;
vi.
u vezi s financijskim instrumentima koji nisu pokriveni točkama od i. do v., nadležno tijelo države članice u kojoj je financijski instrument prvi put uvršten u trgovanje na mjestu trgovanja;
vii.
u vezi s dužničkim instrumentom koji je izdala Europska investicijska banka, nadležno tijelo države članice u kojoj je smještena Europska investicijska banka;
(k)
„aktivnosti održavanja tržišta” znači aktivnosti investicijskog društva, kreditne institucije ili subjekta iz treće zemlje ili društva iz članka 2. stavka 1. točke (l) Direktive 2004/39/EZ, koje je član mjesta trgovanja ili tržišta treće zemlje čiji je pravni i nadzorni okvir Komisija u skladu s člankom 17. stavkom 2. proglasila istovjetnim kada, u vezi s financijskim instrumentom, bilo da se njime trguje na mjestu trgovanja ili izvan njega, djeluje u vlastito ime te u jednom od sljedećih svojstava:
i.
obavlja jasne, istovremene ponude na kupnju i na prodaju usporedive veličine te po konkurentnim cijenama što rezultira redovitom i stalnom likvidnošću na tržištu;
ii.
kao dio svog uobičajenog poslovanja ispunjava naloge klijenata ili kao odgovor na zahtjev klijenata za trgovanjem;
iii.
štiti pozicije koje proizlaze iz obavljanja zadaća iz točaka i. i ii.;
(l)
„mjesto trgovanja” znači uređeno tržište u smislu članka 4. stavka 1. točke 14. Direktive 2004/39/EZ ili multilateralna trgovinska platforma u smislu članka 4. stavka 1. točke 15. Direktive 2004/39/EZ;
(m)
„glavno mjesto trgovanja” u vezi s dionicama znači mjesto trgovanja na kojem je promet tom dionicom najveći;
(n)
„ovlašteni primarni diler” znači fizička ili pravna osoba koja je potpisala sporazum s izdavateljem državnih dužničkih instrumenata ili koja je formalno priznata kao primarni diler od strane izdavatelja državnih dužničkih instrumenata ili u njegovo ime te koja se u skladu s tim sporazumom ili priznanjem obvezala djelovati u vlastito ime pri operacijama na primarnom ili sekundarnom tržištu dužničkim instrumentima koje je izdao taj izdavatelj;
(o)
„središnja druga ugovorna strana” znači pravni subjekt koji posreduje među drugim ugovornim stranama ugovora s kojima se trguje na jednom ili više financijskih tržišta te postaje kupac za svakog prodavatelja i prodavatelj za svakog kupca te je odgovorna za poslovanje sustava poravnanja;
(p)
„dan trgovanja” znači dan trgovanja iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1287/2006;
(q)
„promet” dionice znači promet u smislu članka 2. točke 9. Uredbe (EZ) br. 1287/2006.
2. Komisiju je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se određuju definicije određene u stavku 1. ovog članka, a posebno kada se smatra da fizička ili pravna osoba posjeduju financijski instrument za potrebe definiranja kratke prodaje iz stavka 1. točke (b).
Članak 3.
Kratke i duge pozicije
1. Za potrebe ove Uredbe kratkom pozicijom se smatra pozicija povezana s izdanim dioničkim kapitalom ili izdanim državnim dužničkim instrumentom koja proizlazi iz:
(a)
kratke prodaje dionica koje je izdalo pojedino društvo ili dužničkog instrumenta koji je izdao pojedini izdavatelj državnih dužničkih instrumenta; ili
(b)
ugovaranje transakcije kojom se stvara ili je povezana s financijskim instrumentom koji nije financijski instrument iz točke (a) pri čemu je učinak ili jedan od učinaka transakcije da fizička ili pravna osoba koja ugovara transakciju u slučaju pada cijene ili vrijednosti dionice ili dužničkog instrumenta ostvari financijsku korist.
2. Za potrebe ove Uredbe dugom pozicijom se smatra pozicija povezana s izdanim dioničkim kapitalom ili izdanim državnim dužničkim instrumentom koja proizlazi iz:
(a)
držanja dionice koju je izdalo pojedino društvo ili dužničkog instrumenta koji je izdao izdavatelj državnog dužničkog instrumenta;
(b)
ugovaranja transakcije kojom se stvara ili je povezana s financijskim instrumentom koji nije financijski instrument iz točke (a) pri čemu je učinak ili jedan od učinaka transakcije da fizička ili pravna osoba koja ugovara transakciju u slučaju rasta cijene ili vrijednosti dionice ili dužničkog instrumenta ostvari financijsku korist.
3. Za potrebe stavaka 1. i 2. izračun kratke i duge pozicije u vezi sa svim pozicijama koje određena osoba neizravno ima, uključujući putem ili preko svih indeksa, košarice vrijednosnih papira, sudjelovanja u fondovima čijim se udjelima trguje na uređenom tržištu ili sličnim subjektima, određuje određena fizička ili pravna osoba pri čemu razumno poštuje javno dostupne informacije o sastavu određenih indeksa ili košarica vrijednosnih papira ili sudjelovanja u određenim fondovima čijim se udjelima trguje na uređenom tržištu ili sličnim subjektima. Pri izračunu takve kratke ili duge pozicije niti od jedne osobe ne smije se zahtijevati da u realnom vremenu dođe do informacija o tom sastavu.
Za potrebe stavaka 1. i 2. izračun kratke ili duge pozicije u državnim dužničkim instrumentima uključuje sve kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata koje se odnose na izdavatelja državnih dužničkih instrumenata.
4. Za potrebe ove Uredbe pozicija koja preostaje po odbitku duge pozicije koju ima fizička ili pravna osoba u izdanom dioničkom kapitalom od svih kratkih pozicija koje ta fizička ili pravna osoba ima u istom tom kapitalu smatra se neto kratkom pozicijom u izdanom dioničkom kapitalu određenog društva.
5. Za potrebe ove Uredbe pozicija koja preostaje po odbitku duge pozicije koju ima fizička ili pravna osoba u izdanom državnom dužničkom instrumentu i sve duge pozicije u dužničkom instrumentu izdavatelja državnih dužničkih instrumenata čija je cijena u snažnoj korelaciji s cijenom određenog državnog dužničkog instrumenta iz svih kratkih pozicija koje ta fizička ili pravna osoba u tom državnom dužničkom instrumentu smatra se neto kratkom pozicijom izdanih državnih dužničkih instrumenata određenog izdavatelja državnih dužničkih instrumenata.
6. Izračun stanja državnih dužničkih instrumenata u skladu sa stavcima od 1. do 5. obavlja se za svakog pojedinačnog izdavatelja državnih dužničkih instrumenata čak i ako državne dužničke instrumente u ime izdavatelja državnih dužničkih instrumenata izdaju odvojeni subjekti.
7. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se određuju:
(a)
slučajevi kada se smatra da fizička ili pravna osoba drži dionice ili dužničke instrumente za potrebe stavka 2.;
(b)
slučajevi kada fizička ili pravna osoba ima neto kratku poziciju za potrebe stavaka 4. i 5. te metoda izračuna takvih pozicija;
(c)
metoda izračuna pozicija za potrebe stavaka 3., 4., i 5. kada različiti subjekti u grupi imaju kratke ili duge pozicije ili za aktivnosti upravljanja fondovima u vezi s više fondova.
Za potrebe prvog podstavka točke (c), metodom izračuna posebno se uzima u obzir jesu li u vezi s određenim izdavateljem upotrebljavane različite investicijske strategije od strane više od jednog zasebnog fonda kojima upravlja isti upravitelj, jesu li upotrebljavane iste investicijske strategije u vezi s određenim izdavateljem od strane više od jednog fonda te upravlja li se više od jednim portfeljem u istom subjektu na diskrecijskoj osnovi upotrebom istih investicijskih strategija u vezi s određenim izdavateljem.
Članak 4.
Nepokrivena pozicija u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata
1. Za potrebe ove Uredbe smatra se da fizička ili pravna osoba ima nepokrivenu poziciju u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata ako kreditna izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata ne služi kao zaštita od:
(a)
rizika nastanka statusa neispunjavanja obveza izdavatelja ako fizička ili pravna osoba ima dugu poziciju u državnim dužničkim instrumentima tog izdavatelja na koje se odnosi kreditna izvedenica na osnovi nastanak statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata;
(b)
rizika pada vrijednosti državnih dužničkih instrumenata ako fizička ili pravna osoba ima imovinu ili podliježe obvezama, uključujući, bez ograničenja, financijske ugovore, portfelj imovine ili financijskih obveza čija vrijednost korelira s vrijednošću državnih dužničkih instrumenata.
2. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se određuju, za potrebe stavka 1. ovog članka:
(a)
slučajevi u kojima se transakcije s kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata smatraju zaštitom od rizika nastanka statusa neispunjavanja obveza ili rizika pada vrijednosti državnih dužničkih instrumenata te metoda izračuna nepokrivene pozicije u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata;
(b)
metoda izračuna pozicija ako različiti subjekti u grupi imaju duge ili kratke pozicije ili za aktivnosti upravljanja fondovima u vezi s više fondova.
POGLAVLJE II.
TRANSPARENTNOST NETO KRATKIH POZICIJA
Članak 5.
Obavješćivanje nadležnih tijela o značajnim neto kratkim pozicijama u dionicama
1. Fizička ili pravna osoba koja ima neto kratku poziciju u izdanom kapitalu društva čije su dionice uvrštene u trgovanje na mjestu trgovanja obavješćuje odgovarajuća nadležna tijela, u skladu s člankom 9. kada pozicija dosegne ili padne ispod praga određenog za obavješćivanje iz stavka 2. ovog članka.
2. Prag određen za obavješćivanje je postotak koji je jednak 0,2 % izdanog dioničkog kapitala određenog društva te svakih 0,1 % preko toga.
3. Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (ESMA) može Komisiji dostaviti mišljenje o prilagodbi pragova iz stavka 2., uzimajući u obzir kretanja na financijskim tržištima.
4. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se mijenjaju pragovi iz stavka 2. ovog članka, uzimajući u obzir kretanja na financijskim tržištima.
Članak 6.
Objava značajnih neto kratkih pozicija u dionicama
1. Fizička ili pravna osoba koja ima neto kratku poziciju u izdanom kapitalu društva čije su dionice uvrštene u trgovanje na mjestu trgovanja u skladu s člankom 9. objavljuje detalje o toj poziciji javnosti kada pozicija dosegne ili padne ispod praga određenog za objavu iz stavka 2. ovog članka.
2. Prag određen za objavu je postotak koji je jednak 0,5 % izdanog dioničkog kapitala određenog društva te svakih 0,1 % preko toga.
3. ESMA može Komisiji dostaviti mišljenje o prilagodbi pragova iz stavka 2., uzimajući u obzir kretanja na financijskim tržištima.
4. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se mijenjaju pragovi iz stavka 2. ovog članka, uzimajući u obzir kretanja na financijskim tržištima.
5. Ovim se člankom ne dovode u pitanje zakoni i drugi propisi doneseni u vezi s preuzimanjima, spajanjima i drugim transakcijama koje utječu na vlasništvo ili kontrolu društava koja reguliraju nadzorna tijela koja su imenovale države članice u skladu s člankom 4. Direktive 2004/25/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o ponudama za preuzimanje (12) kojima se zahtjeva objava kratkih pozicija koja prelazi okvire zahtijeva iz ovog članka.
Članak 7.
Obavješćivanje nadležnih tijela o značajnim neto kratkim pozicijama u državnim dužničkim instrumentima
1. Fizička ili pravna osoba koja ima neto kratku poziciju u izdanim državnim dužničkim instrumentima obavješćuje odgovarajuće nadležno tijelo u skladu s člankom 9. kada ta pozicija dosegne ili padne ispod praga određenog za obavješćivanje za određenog izdavatelja državnih dužničkih instrumenata.
2. Pragovi određeni za obavješćivanje sastoje se od početnog iznosa te zatim dodatnih razina koji se odnose na pojedinog izdavatelja državnih dužničkih instrumenata kako je navedeno u mjerama koje je donijela Komisija u skladu sa stavkom 3. ESMA na svojoj internetskoj stranici objavljuje pragove za obavješćivanje za svaku državu članicu.
3. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se određuju iznosi i dodatne razine iz stavka 2. ovog članka.
Komisija:
(a)
osigurava da pragovi nisu postavljeni na razini koja zahtijeva obavješćivanje o pozicijama minimalne vrijednosti;
(b)
uzima u obzir iznos nepodmirenih izdanih državnih dužničkih instrumenata za svakog izdavatelja državnih dužničkih instrumenata te prosječni obujam pozicija sudionika na tržištu u vezi s državnim dužničkim instrumentima tog izdavatelja državnih dužničkih instrumenata; i
(c)
uzima u obzir likvidnost svakog tržišta državnim obveznicama.
Članak 8.
Obavješćivanje nadležnih tijela o nepokrivenim pozicijama u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata
Kada nadležno tijelo privremeno obustavi ograničenja u skladu s člankom 14. stavkom 2., fizičke ili pravne osobe koje imaju nepokrivenu poziciju u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata obavješćuju nadležno tijelo kada navedena pozicija dosegne ili padne ispod praga određenog za obavješćivanje za izdavatelja državnih dužničkih instrumenata kako je određeno u skladu s člankom 7.
Članak 9.
Metoda obavješćivanja i objave
1. U svakoj obavijesti ili objavi u skladu s člancima 5., 6., 7. ili 8. navode se detalji o identitetu fizičke ili pravne osobe koja ima određenu poziciju, opsegu određene pozicije, izdavatelju s kojim je povezana određena pozicija te datum na koji je određena pozicija ostvarena, promijenjena ili zatvorena.
Za potrebe članaka 5., 6., 7. i 8. fizičke ili pravne osobe koje imaju značajne neto pozicije obvezne su tijekom razdoblja od pet godina voditi evidenciju o bruto pozicijama koje čine značajnu neto kratku poziciju.
2. Relevatno vrijeme za izračun neto kratke pozicije je ponoć na kraju dana trgovanja tijekom kojeg fizička ili pravna osoba ima određenu poziciju. To se vrijeme primjenjuje na sve transakcije neovisno o upotrebljavanim sredstvima trgovanja, uključujući transakcije izvršene putem ručnog ili automatiziranog trgovanja te neovisno o tome jesu li transakcije obavljene tijekom redovnog vremena trgovanja. Obavijest ili objava dostavlja se najkasnije u 15.30 sati sljedećeg dana trgovanja. Vremena navedena u ovom stavku izračunavaju se u skladu s vremenom u državi članici odgovarajućeg nadležnog tijela koje treba obavijestiti o određenoj poziciji.
3. Obavješćivanje odgovarajućeg nadležnog tijela o informacijama osigurava povjerljivost informacija te ima ugrađen mehanizam za provjeru autentičnosti izvora obavijesti.
4. Objava informacija navedenih u članku 6. obavlja se na način koji osigurava brz i nediskriminirajući pristup informacijama. Navedene se informacije objavljuju na središnjoj internetskoj stranici kojom upravlja ili ju nadzire odgovarajuće nadležno tijelo. Nadležna tijela obavješćuju ESMA-u o adresi navedene internetske stranice koja pak uspostavlja vezu prema svim takvim središnjim internetskim stranicama na svojoj internetskoj stranici.
5. Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka ESMA priprema nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju detalji o informacijama koje je potrebno osigurati za potrebe stavka 1.
ESMA dostavlja navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti regulatorne tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
6. Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene stavka 4., ESMA priprema nacrt provedbenih tehničkih standarda u kojima se navode sredstva putem kojih se informacije mogu objaviti javnosti.
ESMA dostavlja navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti provedbene tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Članak 10.
Primjena zahtjeva koji se odnose na obavješćivanje i objavu
Zahtjevi koji se odnose na obavješćivanje i objavu u skladu s člancima 5., 6., 7. i 8. primjenjuju se na fizičke i pravne osobe koje su rezidenti ili su osnovane u Uniji ili trećoj zemlji.
Članak 11.
Informacije koje se dostavljaju ESMA-i
1. Nadležna tijela svaka tri mjeseca dostavljaju ESMA-i sažetak informacija o neto kratkim pozicijama u izdanom dioničkom kapitalu, izdanim državnim dužničkim instrumentima te o nepokrivenim pozicijama u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata za koje je ona odgovarajuće nadležno tijelo te prima obavijesti u skladu s člancima 5., 7. i 8.
2. Kako bi obavljala svoje zadaće u skladu s ovom Uredbom, ESMA u bilo kojem trenutku može od svakog odgovarajućeg nadležnog tijela zatražiti dodatne informacije o neto kratkim pozicijama u izdanom dioničkom kapitalu te izdanim državnim dužničkim instrumentima ili o nepokrivenim pozicijama u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata.
Nadležno tijelo dostavlja ESMA-i zahtijevane informacije najkasnije u roku od sedam kalendarskih dana. U slučaju nepovoljnih događaja ili kretanja koji bi predstavljali ozbiljnu prijetnju financijskoj stabilnost ili povjerenju tržišta u određenoj državi članici ili drugoj državi članici, nadležno tijelo dostavlja ESMA-i u roku od 24 sata sve raspoložive informacije na temelju zahtjeva koji se odnosi na obavješćivanje prema člancima 5., 7., i 8.
3. Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka ESMA priprema nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima određuje detalje informacija koje se dostavljaju u skladu sa stavkom 1. i 2.
ESMA dostavlja navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti regulatorne tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
4. Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene stavka 1. ESMA priprema nacrt provedbenih tehničkih standarda u kojima se definira oblik informacija koje se dostavljaju u skladu sa stavcima 1. i 2.
ESMA dostavlja navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti provedbene tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
POGLAVLJE III.
NEPOKRIVENE KRATKE PRODAJE
Članak 12.
Ograničenja nepokrivenih kratkih prodaja dionica
1. Fizička ili pravna osoba može ugovoriti kratku prodaju dionice koja je uvrštena u trgovanje na mjestu trgovanja samo ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:
(a)
fizička ili pravna osoba pozajmila je dionicu ili je predvidjela druge alternativne mjere sličnog pravnog učinka;
(b)
fizička ili pravna osoba sklopila je sporazum o pozajmljivanju dionice ili u skladu s ugovornim ili stvarnim pravom ima drugi u potpunosti izvršiv zahtjev za prijenos vlasništva odgovarajućeg broja vrijednosnih papira iste kategorije tako da je namiru moguće izvršiti u roku;
(c)
fizička ili pravna osoba ima dogovor s trećom osobom na temelju kojeg treća osoba potvrđuje da je dionica raspoloživa te da je poduzela potrebne mjere prema trećim osobama kako bi fizička ili pravna osoba opravdano očekivala da namira može biti izvršena u roku.
2. Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene stavka 1., ESMA priprema nacrt provedbenih tehničkih standarda kojima određuje vrste sporazuma, aranžmana i mjera koje na odgovarajući način osiguravaju raspoloživost dionice za namiru. ESMA pri određivanju potrebnih mjera kako bi se opravdano očekivalo da namira može biti izvršena u roku uzima u obzir, između ostalog, dnevnu trgovinu i likvidnost dionica.
ESMA dostavlja navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti provedbene tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Članak 13.
Ograničenja nepokrivenih kratkih prodaja državnih dužničkih instrumenata
1. Fizička ili pravna osoba može ugovoriti kratku prodaju državnih dužničkih instrumenata samo ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:
(a)
fizička ili pravna osoba pozajmila je državni dužnički instrument ili je predvidjela druge alternativne mjere sličnog pravnog učinka;
(b)
fizička ili pravna osoba sklopila je sporazum o pozajmljivanju državnog dužničkog instrumenta ili u skladu s ugovornim ili stvarnim pravom ima drugi u potpunosti izvršiv zahtjev za prijenos vlasništva odgovarajućeg broja vrijednosnih papira iste kategorije tako da je namiru moguće izvršiti u roku;
(c)
fizička ili pravna osoba ima aranžman s trećom stranom na temelju kojeg treća strana potvrđuje da je državni dužnički instrument raspoloživ te da je poduzela potrebne mjere prema trećim stranama kako bi fizička ili pravna osoba opravdano očekivala da namira može biti izvršena u roku.
2. Ograničenja iz stavka 1. ne primjenjuju se ako su transakcije namijenjene zaštiti duge pozicije u dužničkim instrumentima izdavatelja čija je cijena visoko korelirana s cijenom određenog državnog dužničkog instrumenta.
3. Kada likvidnost državnog dužničkog instrumenta padne ispod praga određenog u skladu s metodologijom iz stavka 4., nadležno tijelo može privremeno obustaviti ograničenja iz stavka 1. Nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u i druga nadležna tijela o predloženoj obustavi prije obustavljanja tih ograničenja.
Obustava vrijedi tijekom početnog razdoblja od najviše šest mjeseci od dana njezine objave na internetskoj stranici odgovarajućeg nadležnog tijela. Obustava se može produžiti za razdoblja od najviše šest mjeseci ako razlozi za obustavu nastave postojati. Ako se obustava ne produži do kraja početnog razdoblja ili svakog drugog naknadno produženog razdoblja ona automatski prestaje važiti.
ESMA u roku od 24 sata od obavješćivanja nadležnog tijela izdaje mišljenje na temelju stavka 4. o predloženoj obustavi ili produženju obustave. Mišljenje se objavljuje na internetskoj stranici ESMA-e.
4. Komisija donosi delegirane akte u s skladu s člankom 42. kojima se određuju parametri i metode za izračun praga likvidnosti iz stavka 3. ovog članka u vezi s izdanim državnim dužničkim instrumentima.
Parametri i metode pomoću kojih države članice izračunavaju navedeni prag određuju se tako da prijeđeni prag predstavlja značajan pad u odnosu na prosječnu likvidnost određenog državnog dužničkog instrumenta.
Prag se određuje na temelju objektivnih kriterija specifičnih za određeno tržište državnih dužničkih instrumenata, uključujući i ukupan iznos nepodmirenog izdanog državnog duga za svakog izdavatelja dužničkih vrijednosnih papira.
5. Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene stavka 1. ESMA može pripremiti nacrt tehničkih standarda kako bi se utvrdile vrste sporazuma ili aranžmana koji na odgovarajući način osiguravaju da državni dužnički instrument bude raspoloživ za namiru. ESMA posebno uzima u obzir potrebu zaštite likvidnosti tržišta, a posebno tržišta državnih obveznica i repo tržišta državnih obveznica.
ESMA dostavlja navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti provedbene tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Članak 14.
Ograničenja nepokrivenih kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata
1. Fizička ili pravna osoba može ugovoriti transakcije s kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata samo ako te transakcije ne dovode do nepokrivene pozicije u kreditnoj izvedenici na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata iz članka 4.
2. Nadležno tijelo može privremeno obustaviti ograničenja iz stavka 1. ako ima utemeljene razloge smatrati da njegovo tržište državnih dužničkih instrumenata ne funkcionira na odgovarajući način te da takva ograničenja mogu imati negativan utjecaj na tržište kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata, posebno povećavanjem troška zaduživanja za izdavatelje državnih dužničkih instrumenata ili utječući na sposobnost izdavatelja državnih dužničkih instrumenata da izdaju nove vrijednosne papire. Ti se razlozi temelje na sljedećim pokazateljima:
(a)
visoka ili rastuća kamatna stopa na državne dužničke instrumente;
(b)
povećanje razlike kamatnih stopa na državne dužničke instrumente u usporedbi s državnim dužničkim instrumentima drugih izdavatelja državnih dužničkih instrumenata;
(c)
povećanje razlike među kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata u usporedbi s vlastitom krivuljom te u usporedbi s drugim izdavateljima državnih dužničkih instrumenata;
(d)
pravodobnost povratka cijene državnih dužničkih instrumenata na njihovu početnu uravnoteženu vrijednost nakon opsežnog trgovanja;
(e)
iznosi državnih dužničkih instrumenata kojima se može trgovati.
Nadležno tijelo može koristiti i druge pokazatelje osim onih navedenih u prvom podstavku točkama od (a) do (e).
Prije obustave ograničenja u skladu s ovim člankom odgovarajuće nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u i ostala nadležna tijela o predloženoj obustavi te razlozima na kojima se ona temelji.
Obustava vrijedi tijekom početnog razdoblja od najviše 12 mjeseci od dana njezine objave na internetskoj stranici određenog nadležnog tijela. Obustava se može produžiti za razdoblja od najviše šest mjeseci ako razlozi za obustavu nastave postojati. Ako se obustava ne produži do kraja početnog razdoblja ili svakog drugog naknadno produženog razdoblja ona automatski prestaje važiti.
ESMA, u roku od 24 sata od obavješćivanja nadležnog tijela, izdaje mišljenje o predloženoj obustavi ili produženju obustave neovisno o tome temelji li nadležno tijelo obustavu na pokazateljima navedenim u prvom podstavku točkama od (a) do (e) ili drugim pokazateljima. Ako se planirana obustava ili produženje obustave temelje na drugom podstavku, mišljenje također uključuje procjenu pokazatelja kojima se koristi nadležno tijelo. Mišljenje se objavljuje na internetskoj stranici ESMA-e.
Članak 15.
Postupci pokrivene kupnje
1. Središnja druga ugovorna strana u državi članici koja pruža usluge poravnanja za dionice osigurava postojanje postupaka kojima se poštuju sljedeći zahtjevi:
(a)
kada fizička ili pravna osoba koja prodaje dionice ne može isporučiti dionice za namiru u roku od četiri radna dana od dana roka namire, automatski se aktiviraju postupci za pokrivenu kupnju dionica kako bi se osigurala isporuka pri namiri;
(b)
kada pokrivena kupnja dionica za isporuku nije moguća, kupcu se isplaćuje iznos na temelju vrijednosti dionica koje je trebalo isporučiti na dan isporuke plus iznos troškova nastalih za kupca kao posljedica nemogućnosti namire; i
(c)
fizička ili pravna osoba koja propusti izvršiti namiru nadoknađuje sve iznose plaćene u skladu s točkama (a) i (b).
2. Središnja druga ugovorna strana u državi članici koja pruža usluge poravnanja za dionice osigurava postojanje postupaka kojima se osigurava da fizička ili pravna osoba koja proda dionice te ne može isporučiti dionice za namiru do datuma roka namire mora obavljati dnevna plaćanja za svaki dan nastavka nemogućnosti isporuke.
Dnevna plaćanja moraju biti dostatno visoka kako bi djelovala kao sredstvo odvraćanja fizičkih ili pravnih osoba koje ne izvrše namiru.
POGLAVLJE IV.
IZUZEĆA
Članak 16.
Izuzeća kada je glavno mjesto trgovanja u trećoj zemlji
1. Članci 5., 6., 12. i 15. ne primjenjuju se na dionice društva koje je uvršteno na mjesto trgovanja u Uniji ako je njihovo glavno mjesto trgovanja u trećoj zemlji.
2. Odgovarajuće nadležno tijelo za dionice društva kojima se trguje na mjestu trgovanja u Uniji te na mjestu trgovanja u trećoj zemlji utvrđuje, barem svake dvije godine, nalazi li se glavno mjesto trgovanja navedenih dionica u trećoj zemlji.
Odgovarajuće nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u o svim dionicama za koje je utvrđeno da imaju glavno mjesto trgovanja u trećoj zemlji.
ESMA svake dvije godine objavljuje popis dionica čije se glavno mjesto trgovanja nalazi u trećoj zemlji. Popis je valjan dvije godine.
3. Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA priprema nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuje metoda izračuna prometa kako bi se utvrdilo glavno mjesto trgovanja dionice.
ESMA dostavlja navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti regulatorne tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
4. Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene stavka 1. i 2., ESMA priprema nacrt provedbenih tehničkih standarda kojima se utvrđuje:
(a)
datum na koji se obavlja izračun za utvrđivanje glavnog mjesta trgovanja za dionicu i razdoblje na koje se on odnosi;
(b)
datum do kojeg odgovarajuće nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u o dionicama čije je glavno mjesto trgovanja u trećoj zemlji;
(c)
datum od kada popis postaje valjan nakon objave ESMA-e.
ESMA dostavlja navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti provedbene tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Članak 17.
Izuzeće od aktivnosti održavanja tržišta i aktivnosti na primarnom tržištu
1. Članci 5., 6., 7., 12., 13. i 14. se ne primjenjuju na transakcije obavljene radi aktivnosti održavanja tržišta.
2. Komisija može u skladu s postupkom iz članka 44. stavka 2. donijeti odluke kojima se utvrđuje da pravni i nadzorni okvir treće zemlje osigurava da tržište s odobrenjem za rad u trećoj zemlji udovoljava pravno obvezujućim zahtjevima koji su, za potrebe primjene izuzeća navedog u stavku 1., istovjetni zahtjevima iz glave III. Direktive 2004/39/EZ, Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o trgovanju na temelju povlaštenih informacija i manipuliranju tržištem (zlouporabi tržišta) (13) i Direktive 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o usklađivanju zahtjeva za transparentnošću u vezi s informacijama o izdavateljima čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu (14) te koji se u toj trećoj zemlji učinkovito naziru i izvršavaju.
Pravni i nadzorni okvir treće zemlje mogu se smatrati istovjetnima kada u toj trećoj zemlji:
(a)
tržišta trebaju odobrenje za rad te podliježu trajnom učinkovitom nadzoru i izvršavanju;
(b)
tržišta imaju jasna i transparentna pravila o prihvaćanju vrijednosnih papira u trgovanje tako da se vrijednosnim papirima može trgovati na pošten, pravilan i učinkovit način te da su oni jednostavno prenosivi;
(c)
izdavatelji vrijednosnih papira podliježu zahtjevima za dostavljanjem periodičnih i kontinuiranih informacija čime se osigurava visoka razina zaštite ulagatelja; i
(d)
transparentnost i integritet tržišta su osigurani sprečavanjem zlouporabe tržišta u obliku trgovanja na temelju povlaštenih informacija i manipulacije tržišta.
3. Članci 7., 13., i 14. ne primjenjuju se na aktivnosti fizičke ili pravne osobe kada, djelujući kao ovlašteni primarni diler na temelju ugovora s izdavateljem državnih vrijednosnih papira, u vezi s financijskim instrumentom kojim se trguje na primarnom ili sekundarnom tržištu za državne dužničke instrumente, djeluje u vlastito ime.
4. Članci 5., 6., 12., 13. i 14. ove Uredbe ne primjenjuju se na fizičku ili pravnu osobu koja ugovori kratku prodaju vrijednosnog papira ili ima neto kratku poziciju u vezi s provođenjem stabilizacije u skladu s poglavljem III. Uredbe Komisije (EZ) br. 2273/2003 od 22. prosinca 2003. o provedbi Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu izuzeća za programe otkupa i stabilizacije financijskih instrumenata (15).
5. Izuzeća iz stavka 1. primjenjuju se samo ako je dotična fizička ili pravna osoba pismenim putem obavijestila nadležno tijelo svoje matične države članice da namjerava iskoristiti izuzeće. Obavijest se mora dostaviti najkasnije 30 kalendarskih dana prije nego što fizička ili pravna osoba namjerava prvi put iskoristiti izuzeće.
6. Izuzeće iz stavka 3. primjenjuje se samo ako je ovlašteni primarni diler pismenim putem obavijestio odgovarajuće nadležno tijelo u vezi s državnim dužničkim instrumentima da namjerava iskoristiti izuzeće. Obavijest se dostavlja najkasnije 30 kalendarskih dana prije nego što fizička ili pravna osoba koja djeluje kao ovlašteni primarni diler namjerava prvi put iskoristiti izuzeće.
7. Nadzorno tijelo iz stavaka 5. i 6. može zabraniti korištenje izuzeća ako smatra da fizička ili pravna osoba ne zadovoljava uvjete za izuzeće. Sve zabrane određuju se u roku od 30 kalendarskih dana iz stavka 5. ili 6. ili nakon toga ako nadležno tijelo ustanovi da je došlo do promjena u okolnostima fizičke ili pravne osobe zbog kojih one više ne zadovoljavaju uvjete za izuzeće.
8. Subjekt treće zemlje koji nema odobrenje za rad u Uniji šalje obavijest iz stavaka 5. i 6. nadležnom tijelu glavnog mjesta trgovanja u Uniji na kojem trguje.
9. Fizička ili pravna osoba koja je dostavila obavijest u skladu sa stavkom 5., što je prije moguće, pismenim putem obavješćuje nadležno tijelo svoje matične države članice o svim promjenama koje utječu na njezinu prihvatljivost za izuzeće ili ako se više ne želi koristiti izuzećem.
10. Fizička ili pravna osoba koja je dostavila obavijest u skladu sa stavkom 6. što je prije moguće pismenim putem obavješćuje odgovarajuće nadležno tijelo u vezi s određenim državnim dužničkim instrumentom o svim promjenama koje utječu na njezinu prihvatljivost za izuzeće ili ako više ne želi primjenjivati izuzeće.
11. Nadležno tijelo matične države članice može zatražiti informacije u pismenom obliku od fizičke ili pravne osobe koja se pri poslovanju koristi izuzećima iz stavka 1., 3. ili 4. o kratkim pozicijama ili aktivnostima koje se obavljaju u okviru izuzeća. Fizička ili pravna osoba dostavlja informacije najkasnije 4 kalendarska dana nakon što je podnesen zahtjev.
12. Nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u u roku od 2 tjedna od obavijesti u skladu sa stavkom 5. ili 9. o svim održavateljima tržišta i u skladu sa stavkom 6. ili 10. o svim ovlaštenim primarnim dilerima koji primjenjuju izuzeće te o svim održavateljima tržišta i ovlaštenim primarnim dilerima koji se više ne koriste izuzećem.
13. ESMA na svojoj internetskoj stranici objavljuje i redovito ažurira popis održavatelja tržišta i primarnih dilera koji se koriste izuzećem.
14. Obavješćivanje na temelju ovog članka može izvršiti osoba u odnosu na nadležno tijelo te nadležno tijelo u odnosu na ESMA-u u bilo kojem trenutku tijekom razdoblja od 60 kalendarskih dana prije 1. studenoga 2012.
POGLAVLJE V.
INTERVENCIJSKE OVLASTI NADLEŽNIH TIJELA I ESMA-e
ODJELJAK 1.
Ovlasti nadležnih tijela
Članak 18.
Obavješćivanje i objava u iznimnim okolnostima
1. Podložno članku 22., nadležno tijelo može zahtijevati od fizičkih ili pravnih osoba koje imaju neto kratke pozicije u određenim financijskim instrumentima ili kategorije financijskih instrumenata da ga obavijesti ili objavi detalje o poziciji kad ona dosegne ili padne ispod određenog praga koji je utvrdilo nadležno tijelo i ako:
(a)
postoje nepovoljni događaji ili kretanja koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju financijskoj stabilnost ili povjerenju tržišta u određenoj državi članici ili u jednoj ili više država članica;
(b)
je potrebna mjera za otklanjanje prijetnje te neće imati štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta koji bi bio nerazmjeran njezinim koristima.
2. Stavak 1. ovog članka ne primjenjuje se na financijske instrumente za koje se transparentnost već zahtijeva prema člancima 5. i 8. Nadležno tijelo određuje okolnosti u kojima se mjera iz stavka 1. može primjenjivati ili izuzeća koja se na nju odnose. Izuzeća se posebno mogu odrediti da se primjenjuju na aktivnosti održavanja tržišta i aktivnosti na primarnom tržištu.
Članak 19.
Obavješćivanje od strane vjerovnika u iznimnim okolnostima
1. Podložno članku 22. nadležno tijelo može donijeti mjeru iz stavka 2. ovog članka ako:
(a)
postoje nepovoljni događaji i kretanja koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju financijskoj stabilnost ili povjerenju tržišta u određenoj državi članici ili u jednoj ili više država članica; i
(b)
je potrebna mjera za otklanjanje prijetnje te neće imati štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta koji bi bio nerazmjeran njezinim koristima.
2. Nadležno tijelo može zahtijevati od fizičkih ili pravnih osoba koje pozajmljuju određene financijske instrumente ili kategorije financijskih instrumenata obavješćivanje o svim značajnim promjenama naknada koje se zahtijevaju za takvo pozajmljivanje.
Članak 20.
Ograničenja kratke prodaje i sličnih transakcija u iznimnim okolnostima
1. Podložno članku 22. nadležno tijelo može donijeti mjeru ili mjere iz stavka 2. ovog članka ako:
(a)
postoje nepovoljni događaji i kretanja koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju financijskoj stabilnost ili povjerenju tržišta u određenoj državi članici ili u jednoj ili više država članica; i
(b)
je potrebna mjera za otklanjanje prijetnje te neće imati štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta koji bi bio nerazmjeran njezinim koristima.
2. Nadležno tijelo može zabraniti ili odrediti uvjete fizičkim ili pravnim osobama koje ugovaraju:
(a)
kratku prodaju; ili
(b)
transakciju koja nije kratka prodaja iz koje proizlazi financijski instrument, ili je s njime povezana, pri čemu je učinak ili jedan od učinaka transakcije da fizička ili pravna osoba ostvari financijsku korist u slučaju pada cijene ili vrijednosti drugog financijskog instrumenta.
3. Mjera donesena na temelju stavka 2. može se primjenjivati na transakcije koje se odnose na sve financijske instrumente, financijske instrumente određene kategorije ili s određenim financijskim instrumentom. Nadležno tijelo određuje okolnosti u kojima se mjera može primjenjivati ili izuzeća koja se na nju odnose. Za izuzeća se može posebno odrediti da se primjenjuju na aktivnosti održavanja tržišta i aktivnosti na primarnom tržištu.
Članak 21.
Ograničenja transakcija kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata u iznimnim okolnostima
1. Podložno članku 22. nadležno tijelo može ograničiti mogućnost fizičkih ili pravnih osoba da ugovaraju transakcije kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata ili ograničiti vrijednost pozicija u državnim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u iznimnim okolnostima koje navedene osobe smiju ugovoriti ako:
(a)
postoje nepovoljni događaji i kretanja koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju financijskoj stabilnost ili povjerenju tržišta u određenoj državi članici ili u jednoj ili više država članica; i
(b)
je potrebna mjera za otklanjanje prijetnje te neće imati štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta koji bi bio nerazmjeran njezinim koristima.
2. Mjera donesena na temelju stavka 1. može se primjenjivati na transakcije kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata određene kategorije ili na određene transakcije kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata. Nadležno tijelo određuje okolnosti u kojima se mjera može primjenjivati ili izuzeća koja se na nju odnose. Za izuzeća se može posebno odrediti da se primjenjuju na aktivnosti održavanja tržišta i aktivnosti na primarnom tržištu.
Članak 22.
Mjere drugih nadležnih tijela
Ne dovodeći u pitanje članak 26., nadležno tijelo može, u odnosu na financijski instrument za koji nije odgovarajuće nadležno tijelo, odrediti ili produžiti mjeru u skladu s člancima 18., 19., 20. ili 21. samo uz suglasnost odgovarajućeg nadležnog tijela.
Članak 23.
Ovlast privremenog ograničavanja kratke prodaje financijskih instrumenata u slučaju značajnog pada cijene
1. Kada cijena financijskog instrumenta na mjestu trgovanja značajno padne tijekom jednog dana trgovanja u odnosu na zaključnu cijenu na tom mjestu prethodnog dana trgovanja, nadležno tijelo matične države članice za to mjesto razmatra je li primjereno zabraniti ili ograničiti fizičkim ili pravnim osobama kratku prodaju financijskog instrumenta na tom mjestu trgovanja ili na drugi način ograničiti transakcije tim financijskim instrumentom na tom mjestu trgovanja kako bi se spriječio nekontrolirani pad cijene tog financijskog instrumenta.
Kada se u skladu s prvim podstavkom uvjeri da je to primjereno, nadležno tijelo može zabraniti ili ograničiti fizičkim ili pravnim osobama kratku prodaju dionicama ili dužničkim instrumentima na tom mjestu trgovanja ili u slučaju druge vrste financijskog instrumenta ograničiti transakcije tim financijskim instrumentom na tom mjestu trgovanja kako bi spriječilo nekontrolirani pad cijene tog financijskog instrumenta.
2. Mjera iz stavka 1. primjenjuje se tijekom razdoblja koje traje najduže do kraja dana trgovanja koji slijedi nakon dana trgovanja kada je došlo do pada cijene. Ako, na kraju dana trgovanja koji slijedi nakon dana trgovanja kada je došlo do pada cijene, bez obzira na naloženu mjeru dođe do daljnjeg značajnog pada vrijednosti koja predstavlja barem polovicu iznosa navedenog u stavku 5. financijskog instrumenta od zaključne cijene prvog dana trgovanja, nadležno tijelo može produžiti mjeru tijekom daljnjeg razdoblje koje ne traje duže od dva dana trgovanja nakon završetka drugog dana trgovanja.
3. Nadležno tijelo određuje okolnosti u kojima se mjera iz stavka 1. može primjenjivati ili izuzeća koja se na nju odnose. Izuzeća se posebno mogu odrediti da se primjenjuju na aktivnosti održavanja tržišta i aktivnosti na primarnom tržištu.
4. Nadležno tijelo matične države članice mjesta trgovanja na kojem je vrijednost financijskog instrumenta u jednom danu trgovanja pala za vrijednost iz stavka 5. obavješćuje ESMA-u o odluci donesenoj u skladu sa stavkom 1. najkasnije 2 sata nakon završetka tog dana trgovanja. ESMA odmah obavješćuje nadležna tijela matičnih država članica mjesta trgovanja na kojima se trguje istim financijskim instrumentom.
Ako se nadležno tijelo ne slaže s mjerama koje je poduzelo drugo nadležno tijelo u odnosu na financijski instrument kojim se trguje na različitim mjestima trgovanja za koja su nadležna različita nadležna tijela, ESMA može pomoći navedenim tijelima pri postizanju sporazuma u skladu s člankom 19. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Postupak mirenja zaključuje se prije ponoći nakon završetka istog dana trgovanja. Ako nadležna tijela ne uspiju postići sporazum u okviru postupka mirenja, ESMA može donijeti odluku u skladu s člankom 19. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Odluka se donosi prije početka sljedećeg dana trgovanja.
5. U slučaju likvidnih dionica, kako su određene u članku 22. Uredbe (EZ) br. 1287/2006, pad vrijednosti iznosi 10 % ili više, a u slučaju nelikvidnih dionica i ostalih kategorija financijskih instrumenata iznos određuje Komisija.
6. ESMA može donijeti i dostaviti Komisiji mišljenje o prilagodbi praga iz stavka 5., uzimajući u obzir kretanja na financijskim tržištima.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se mijenjaju pragovi iz stavka 5. ovog članka, uzimajući u obzir kretanja na financijskim tržištima.
7. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se određuje što predstavlja značajan pad vrijednosti financijskih instrumenata koji nisu likvidne dionice, uzimajući u obzir posebnosti svake kategorije financijskih instrumenata i razlike u volatilnosti.
8. Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA priprema nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuje metoda izračuna pada od 10 % za likvidne dionice i pada vrijednosti koji je odredila Komisija kako je određeno u stavku 7.
ESMA dostavlja navedeni nacrt tih regulatornih tehničkih standarda Komisiji do 31. ožujka 2012.
Komisija je ovlaštena donijeti regulatorne tehničke standarde iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Članak 24.
Razdoblje ograničenja
Mjera naložena u skladu s člancima 18., 19., 20. ili 21. vrijedi tijekom početnog razdoblja od najviše 3 mjeseca od datuma objave obavijesti iz članka 25.
Mjera može biti produžena tijekom daljnjih razdoblja koja nisu duža od 3 mjeseca ako razlozi za donošenje mjere nastave postojati. Ako se mjera ne produži do kraja navedenog tromjesečnog razdoblja ona automatski prestaje važiti.
Članak 25.
Obavijest o ograničenjima
1. Nadležno tijelo objavljuje na svojoj internetskoj stranici obavijest o svim odlukama o određivanju ili produživanju bilo koje mjere iz članaka od 18. do 23.
2. Obavijest sadrži najmanje detalje sljedećeg:
(a)
mjere koje se nalažu, uključujući instrumente i kategorije transakcija na koje se primjenjuju te njihovo trajanje;
(b)
razloge zbog kojih nadležno tijelo smatra potrebnim odrediti mjere uključujući dokaze koji potkrepljuju navedene razloge.
3. Mjera u skladu s člancima od 18. do 23. ima učinak nakon objave obavijesti ili u trenutku navedenom u obavijesti nakon objave obavijesti te se primjenjuje samo na transakcije ugovorene nakon što mjera počne proizvoditi učinke.
Članak 26.
Obavješćivanje ESMA-e i drugih nadležnih tijela
1. Prije određivanja ili produživanja mjera iz članaka 18., 19., 20. ili 21. te prije određivanja ograničenja iz članka 23. nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u i druga nadležna tijela o mjeri koju predlaže.
2. Obavijest uključuje detalje predloženih mjera, kategorije financijskih instrumenata i transakcije na koje će se one primjenjivati, dokaze koji potkrepljuju razloge za donošenje tih mjera te kada se planira da navedene mjere počnu proizvoditi učinke.
3. Obavijest o prijedlogu određivanja ili produživanja mjere u skladu s člancima 18., 19., 20. ili 21. dostavlja se najkasnije 24 sata prije nego što se planira da mjera počne proizvoditi učinke ili bude produžena. U iznimnim okolnostima, nadležno tijelo može dostaviti obavijest u roku kraćem od 24 sata prije nego što se planira da mjera počne proizvoditi učinke ako nije moguće osigurati poštovanje roka za obavješćivanje od 24 sata. Obavijest o ograničenju u skladu s člankom 23. dostavlja se prije nego što se planira da mjera počne proizvoditi učinke.
4. Nadležno tijelo koje primi obavijest u skladu s ovim člankom može donijeti mjere u skladu s člancima od 18. do 23. u toj državi članici ako se uvjerilo da je ta mjera potrebna kako bi pomogla nadležnom tijelu koje je dostavilo obavijest. Nadležno tijelo koje primi obavijest također dostavlja obavijest u skladu sa stavcima od 1. do 3. ako namjerava poduzeti mjere.
ODJELJAK 2.
Ovlasti ESMA-e
Članak 27.
Usklađivanje koje provodi ESMA
1. ESMA ima ulogu da olakša i uskladi mjere koje provode nadležna tijela u skladu s odjeljkom 1. Posebno, ESMA osigurava dosljednost pristupa nadležnih tijela prilikom provođenja mjera, a pogotovo ako je potrebno intervenirati, u odnosu na prirodu svih donesenih mjera te početka i trajanja navedenih mjera.
2. Nakon primitka obavijesti u skladu s člankom 26. o svim mjerama koje se donose ili produžuju u skladu s člancima 18., 19., 20. ili 21., ESMA u roku od 24 sata donosi mišljenje o tome smatra li mjeru ili predloženu mjeru potrebnom za otklanjanje izvanrednih okolnosti. U mišljenju se navodi smatra li ESMA da je u jednoj ili više država članica došlo do nepovoljnih događaja ili kretanja koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju financijskoj stabilnosti ili povjerenju tržišta, smatra li mjeru ili predloženu mjeru primjerenom i razmjernom da otkloni prijetnju te smatra li opravdanim predloženo trajanje svih mjera. Ako ESMA smatra mjere koje je donijelo drugo nadležno tijelo potrebnima kako bi se otklonila prijetnja, to navodi u svom mišljenju. Mišljenje se objavljuje na internetskoj stranici ESMA-e.
3. Ako nadležno tijelo predlaže poduzimanje ili poduzme mjere u suprotnosti s mišljenjem ESMA-e u skladu sa stavkom 2. ili odbije donijeti mjere u suprotnosti s mišljenjem ESMA-e u skladu s istim stavkom, ono objavljuje na svojoj internetskoj stranici, u roku od 24 sata od zaprimanja mišljenja ESMA-e, obavijest u kojoj u potpunosti objašnjava svoje razloge za takav postupak. Ako dođe do takve situacije ESMA razmatra je li došlo do ispunjavanja uvjeta te radi li se o odgovarajućem slučaju za upotrebu njezinih intervencijskih ovlasti u skladu s člankom 28.
4. ESMA redovito preispituje mjere u skladu s ovim člankom, a u svakom slučaju najmanje svaka tri mjeseca. Ako po isteku takvog tromjesečnog razdoblja mjera nije produžena, ona automatski prestaje važiti.
Članak 28.
Intervencijske ovlasti ESMA-e u iznimnim okolnostima
1. U skladu s člankom 9. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1095/2010, ESMA podložno stavku 2. ovog članka:
(a)
zahtijeva od fizičkih ili pravnih osoba koje imaju neto kratke pozicije u određenom financijskom instrumentu ili kategoriji financijskih instrumenata da obavijeste nadležno tijelo ili objave detalje o svakoj takvoj poziciji; ili
(b)
zabranjuje ili određuje uvjete ugovaranja od strane fizičkih ili pravnih osoba kratke prodaje ili transakcije koja stvara ili je povezana s financijskim instrumentom koji nije financijski instrument iz članka 1. stavka 1. točke (c) pri čemu je učinak ili jedan od učinaka transakcije da ta osoba, u slučaju pada cijene ili vrijednosti drugog financijskog instrumenta, ostvari financijsku korist.
ESMA određuje posebne okolnosti u kojima se mjera može primjenjivati ili izuzeća koja se na nju odnose. Izuzeća se posebno mogu odrediti da se primjenjuju na aktivnosti održavanja tržišta i aktivnosti na primarnom tržištu.
2. ESMA donosi odluke iz stavka 1. samo ako:
(a)
se mjerama navedenima u stavku 1. točkama (a) i (b) otklanja prijetnja pravilnom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta ili stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava u Uniji te postoje prekogranični učinci; i
(b)
niti jedno nadležno tijelo nije donijelo mjere za otklanjanje prijetnje ili je jedno ili više nadležnih tijela donijelo mjere koje ne rješavaju prijetnju na odgovarajući način.
3. Pri donošenju mjera iz stavka 1. ESMA uzima u obzir opseg u kojem mjera:
(a)
značajno otklanja prijetnju pravilnom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta ili stabilnost cijelog ili dijela financijskog sustava u Uniji ili značajno poboljšava sposobnost nadležnih tijela da nadziru prijetnju;
(b)
ne uzrokuje rizik regulatorne arbitraže;
(c)
nema štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta, uključujući smanjenje likvidnosti na tim tržištima ili stvaranje nesigurnosti za sudionike na tržištu, koji je nesrazmjeran koristima mjere.
Ako je jedno ili više nadležnih tijela donijelo mjere u skladu s člancima 18., 19., 20. ili 21., ESMA može donijeti bilo koju od mjera iz stavka 1. ovog članka bez izdavanja prethodnog mišljenja iz članka 27.
4. Prije odluke o određivanju ili produživanju bilo koje od mjera iz stavka 1., ESMA se savjetuje s ESRB-om te prema potrebi drugim odgovarajućim tijelima.
5. Prije odluke o određivanju ili produživanju bilo koje od mjera iz stavka 1., ESMA obavješćuje odgovarajuća nadležna tijela o mjerama koje namjerava donijeti. Obavijest uključuje detalje predloženih mjera, kategorije financijskih instrumenata i transakcije na koje će se one primjenjivati, dokaze koji potkrepljuju razloge za donošenje tih mjera te trenutak kada se planira da navedene mjere počnu proizvoditi učinke.
6. Obavijest se dostavlja najkasnije 24 sata prije nego što mjera treba početi proizvoditi učinke ili biti produžena. U iznimnim okolnostima, ESMA može dostaviti obavijest u roku kraćem od 24 sata prije nego što se planira da mjera počne proizvoditi učinke ako nije moguće osigurati poštovanje roka za obavješćivanje od 24 sata.
7. ESMA objavljuje na svojoj internetskoj stranici obavijest o svim odlukama o određivanju ili produživanju bilo koje mjere iz stavka 1. Obavijest sadrži najmanje sljedeće:
(a)
mjere koje se nalažu, uključujući instrumente i kategorije transakcija na koje se primjenjuju te njihovo trajanje;
(b)
razloge zbog kojih ESMA smatra potrebnim odrediti mjere uključujući dokaze koji potkrepljuju navedene razloge.
8. Nakon odluke o određivanju ili produživanju bilo koje mjere iz stavka 1. ESMA odmah obavješćuje nadležna tijela o donesenim mjerama.
9. Mjera proizvodi učinke nakon objave obavijesti na internetskoj stranici ESMA-e ili u trenutku navedenom u obavijesti nakon objave obavijesti te se primjenjuje samo na transakcije ugovorene nakon što mjera počne proizvoditi učinke.
10. ESMA preispituje mjere iz stavka 1. odgovarajućom učestalošću, a najmanje svaka tri mjeseca. Ako se mjera ne produži do kraja navedenog tromjesečnog razdoblja ona automatski prestaje važiti. Stavci od 2. do 9. primjenjuju se na produženje mjera.
11. Mjera koju je donijela ESMA u skladu s ovim člankom ima prednost nad mogućim prethodnim mjerama koje je donijelo nadležno tijelo u skladu s odjeljkom 1.
Članak 29.
Ovlasti ESMA-e u kriznim situacijama koje se odnose na državne dužničke instrumente
U slučaju krizne situacije povezane s državnim dužničkim instrumentima ili kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata primjenjuju se članci 18. i 38. Uredbe (EU) br. 1095/2010.
Članak 30.
Dodatno određivanje nepovoljnih događaja ili kretanja
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 42. kojima se određuju kriteriji i čimbenici koje nadležna tijela i ESMA trebaju uzeti u obzir pri utvrđivanju slučajeva u kojima je došlo do nepovoljnih događaja ili kretanja iz članaka od 18. do 21. i članka 27. te prijetnji iz članka 28. stavka 2. točke (a).
Članak 31.
Istrage ESMA-e
ESMA može, na zahtjev jednog ili više nadležnih tijela, Europskog parlamenta, Vijeća ili Komisije, ili na vlastitu inicijativu provesti istragu određenog pitanja ili postupka povezanog s kratkom prodajom ili povezanog s uporabom kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza kako bi procijenila predstavljaju li to pitanje ili postupak potencijalnu prijetnju financijskoj stabilnosti ili povjerenju tržišta u Uniji.
ESMA objavljuje izvješće u kojem iznosi svoje nalaze te sve preporuke u vezi s navedenim pitanjem ili postupkom u roku od 3 mjeseca od završetka navedene istrage.
POGLAVLJE VI.
ULOGA NADLEŽNIH TIJELA
Članak 32.
Nadležna tijela
Svaka država članica, za potrebe ove Uredbe, imenuje jedno ili više nadležnih tijela.
Ako država članica imenuje više od jednog nadležnog tijela, tada jasno određuje njihove odgovarajuće uloge te imenuje tijelo odgovorno za usklađivanje njihove suradnje i razmjene informacija s Komisijom, ESMA-om i nadležnim tijelima drugih država članica.
Države članice obavješćuju Komisiju, ESMA-u i nadležna tijela drugih država članica o navedenim imenovanjima.
Članak 33.
Ovlasti nadležnih tijela
1. Kako bi ispunila svoje zadaće u skladu s ovom Uredbom, nadležna tijela imaju nadzorne i istražne ovlasti potrebne za izvršavanje njihovih funkcija. Ona izvršavaju svoje ovlasti na sljedeće načine:
(a)
izravno;
(b)
u suradnji s drugim tijelima;
(c)
podnošenjem zahtjeva nadležnim sudskim tijelima.
2. Kako bi ispunila svoje zadaće u skladu s ovom Uredbom, nadležna tijela, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, imaju ovlasti:
(a)
pristupa svim dokumentima u svim oblicima te primiti ili napraviti presliku istih;
(b)
zahtijevati informacije od svih fizičkih ili pravnih osoba te, ako je potrebno, pozvati ili ispitati fizičku ili pravnu osobu kako bi došli do informacija;
(c)
obavljati izravni nadzor s najavom ili bez nje;
(d)
zahtijevati postojeće evidencije telefonskih poziva ili zapise prometa podataka;
(e)
zahtijevati prestanak svih postupaka koji su protivni odredbama ove Uredbe;
(f)
zahtijevati zamrzavanje i/ili zapljenu imovine.
3. Ne dovodeći u pitanje stavak 2.točke (a) i (b), nadležna tijela imaju ovlasti u pojedinim slučajevima zahtijevati od fizičke ili pravne osobe koja ugovara transakciju kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza da dostavi:
(a)
obrazloženje namjene transakcija te je li namijenjena zaštiti od rizika ili ima drugu namjenu; i
(b)
informacije koje potvrđuju odnosni rizik ako je namjena transakcija zaštita od rizika.
Članak 34.
Poslovna tajna
1. Obveza čuvanje poslovne tajne primjenjuje se na sve fizičke i pravne osobe koje rade ili su radile za nadležno tijelo ili za sva tijela ili fizičke ili pravne osobe kojima je nadležno tijelo delegiralo zadaće, uključujući revizore i stručnjake koje je nadležno tijelo angažiralo. Povjerljivi podaci obuhvaćeni poslovnom tajnom ne smiju se otkriti niti jednoj drugoj fizičkoj ili pravnoj osobi ili tijelu osim kada je navedeno otkrivanje potrebno u sudskim postupcima.
2. Sve informacije koje nadležna tijela razmijene u skladu s ovom Uredbom, a koje se odnose na poslovne ili operativne uvjete i ostale ekonomske ili osobne poslove smatraju se povjerljivima te podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne, osim ako nadležno tijelo u trenutku njihova posredovanja navede da se navedene informacije smiju otkriti ili da je njihovo otkrivanje potrebno u sudskim postupcima.
Članak 35.
Obveza suradnje
Nadležna tijela surađuju kada je to potrebno ili korisno za potrebe ove Uredbe. Posebno, nadležna tijela si međusobno, bez nepotrebne odgode, dostavljaju informacije koje su im potrebne za izvršavanje njihovih zadaća u skladu s ovom Uredbom.
Članak 36.
Suradnja s ESMA-om
Nadležna tijela, za potrebe ove Uredbe, surađuju s ESMA-om u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010.
Nadležna tijela, bez odgode, dostavljaju ESMA-i sve informacije potrebne za obavljanje njezinih zadaća u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010.
Članak 37.
Suradnja u slučaju zahtjeva za izravnim nadzorima ili istragama
1. Nadležno tijelo jedne države članice može zatražiti pomoć od nadležnog tijela druge države članice u vezi s izravnim nadzorom ili istragama.
Nadležno tijelo koje je zatražilo pomoć obavješćuje ESMA-u o svim zahtjevima iz prvog podstavka. U slučaju istrage ili nadzora s prekograničnim učincima, ESMA može na zahtjev uskladiti istragu ili nadzor.
2. Kada nadležno tijelo zaprimi zahtjev od nadležnog tijela druge države članice za obavljanje izravnog nadzora ili istrage, ono može:
(a)
samo obaviti izravni nadzor ili istragu;
(b)
nadležnom tijelu koje je podnijelo zahtjev dopustiti sudjelovanje u izravnom nadzoru ili istrazi;
(c)
nadležnom tijelu koje je podnijelo zahtjev dopustiti da samo obavi izravni nadzor ili istragu;
(d)
imenovati revizore ili stručnjake koji će obaviti izravni nadzor ili istragu;
(e)
podijeliti određene zadatke povezane s nadzornim aktivnostima s drugim nadležnim tijelima.
3. ESMA može zahtijevati od nadležnih tijela obavljanje određenih istražnih zadataka i izravnog nadzora ako te informacije opravdano trebaju ESMA-i za izvršavanje svojih ovlasti izričito joj dodijeljenih ovom Uredbom.
Članak 38.
Suradnja s trećim zemljama
1. Nadležna tijela prema potrebi sklapaju sporazume o suradnji s nadzornim tijelima trećih zemalja vezano uz razmjenu informacija s nadzornim tijelima trećih zemalja, primjenu obveza koje proizlaze iz ove Uredbe u trećim zemljama te donošenje sličnih mjera nadzornih tijela trećih zemalja kao dopuna mjerama donesenim u skladu s poglavljem V. Navedeni sporazumi o suradnji osiguravaju barem učinkovitu razmjenu informacija koja omogućuje nadležnim tijelima obavljanje njihovih zadaća u skladu s ovom Uredbom.
Nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u i nadležna tijela drugih država članica kada namjerava sklopiti takav sporazum.
2. Sporazum o suradnji sadrži odredbe o razmjeni podataka i informacija neophodnima za odgovarajuće nadležno tijelo da se pridržava obveza iz članka 16. stavka 2.
3. ESMA usklađuje pripremu sporazuma o suradnji između nadležnih tijela i odgovarajućih nadzornih tijela trećih zemalja. U tu svrhu, ESMA priprema obrazac dokumenta sporazuma o suradnji koji mogu upotrebljavati nadležna tijela.
ESMA također usklađuje razmjenu informacija između nadležnih tijela koje su dobivene od nadzornih tijela trećih zemalja, a mogu biti bitne za donošenje mjera u skladu s poglavljem V.
4. Nadležna tijela sklapaju sporazume o suradnji u vezi s razmjenom informacija s nadzornim tijelima trećih zemalja samo kada se na objavljene informacije primjenjuju odredbe o obvezi čuvanja poslovne tajne koje su barem istovjetne onima utvrđenima u članku 34. Takva razmjena informacija namijenjena je obavljanju zadaća tih nadležnih tijela.
Članak 39.
Prijenos i pohrana osobnih podataka
U vezi s prijenosom osobnih podataka između država članica ili između država članica i trećih zemalja, države članice primjenjuju Direktivu 95/46/EZ. ESMA prilikom prijenosa osobnih podataka državama članicama ili trećoj zemlji postupa u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001.
Osobni podaci iz prvog stavka pohranjuju se najviše pet godina.
Članak 40.
Otkrivanje informacija trećim zemljama
Nadležno tijelo može prenijeti nadzornom tijelu treće zemlje podatke i analize podataka ako su ispunjeni uvjeti propisani člancima 25. ili 26. Direktive 95/46/EZ, ali samo u pojedinačnim slučajevima. Nadležno tijelo mora se uvjeriti da je prijenos potreban za potrebe ove Uredbe. Svaki takav prijenos obavlja se uz suglasnost da treća zemlja neće prenositi podatke nadzornom tijelu druge treće zemlje bez izričitog pismenog odobrenja nadležnog tijela.
Nadležno tijelo otkriva povjerljive informacije u skladu s člankom 34. koje su primljene od nadležnog tijela druge države članice nadzornom tijelu treće zemlje samo kada je nadležno tijelo dobilo izričitu suglasnost nadležnog tijela koje je prenijelo informacije te, kada je primjenjivo, kada se te informacije otkrivaju isključivo za potrebe za koje je nadležno tijelo dalo svoju suglasnost.
Članak 41.
Sankcije
Države članice određuju pravila o sankcijama i administrativnim mjerama koje se primjenjuju na kršenja ove Uredbe te donose sve mjere potrebne kako bi osigurale njihovu primjenu. Navedene sankcije i administrativne mjere su učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.
U skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010, ESMA može donijeti smjernice kako bi osigurala dosljedan pristup s obzirom na sankcije i administrativne mjere koje donose države članice.
Države članice obavješćuju Komisiju i ESMA-u o odredbama iz prvog i drugog podstavka do 1. srpnja 2012. te ih bez odgode obavješćuju o svim naknadnim izmjenama koje utječu na te odredbe.
ESMA objavljuje na svojoj internetskoj stranici te redovito ažurira popis postojećih sankcija i administrativnih mjera koje se primjenjuju u svakoj državi članici.
Države članice jednom godišnje dostavljaju ESMA-i sve informacije o izrečenim sankcijama i administrativnim mjerama. Ako nadležno tijelo objavi činjenicu da je izrečena sankcija ili administrativna mjera, ono o tome istodobno obavješćuje ESMA-u.
POGLAVLJE VII.
DELEGIRANI AKTI
Članak 42.
Izvršavanje ovlasti
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavka 2., članka 3. stavka 7., članka 4. stavka 2., članka 5. stavka 4., članka 6. stavka 4., članka 7. stavka 3., članka 17. stavka 2., članka 23. stavka 5. i članka 30. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme.
3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 2. stavka 2., članka 3. stavka 7., članka 4. stavka 2., članka 5. stavka 4., članka 6. stavka 4., članka 7. stavka 3., članka 17. stavka 2., članka 23. stavka 5. i članka 30. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Odluka o opozivu proizvodi učinke dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen na temelju članka 2. stavka 2., članka 3. stavka 7., članka 4. stavka 2., članka 5. stavka 4., članka 6. stavka 4., članka 7. stavka 3., članka 17. stavka 2., članka 23. stavka 5. i članka 30. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje se za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 43.
Rok za donošenje delegiranih akata
1. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 2. stavkom 2., člankom 3. stavkom 7., člankom 4. stavkom 2., člankom 5. stavkom 4., člankom 6. stavkom 4., člankom 7. stavkom 3., člankom 17. stavkom 2., člankom 23. stavkom 5. i člankom 30. do 31. ožujka 2012.
Komisija može produžiti rok iz prvog stavka za šest mjeseci.
POGLAVLJE VIII.
PROVEDBENI AKTI
Članak 44.
Postupak odbora
1. Komisiji pomaže Europski odbor za vrijednosne papire osnovan Odlukom Komisije 2001/528/EZ (16). Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Prilikom upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
POGLAVLJE IX.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 45.
Preispitivanje i izvješćivanje
Komisija najkasnije 30. lipnja 2013., u svjetlu rasprava s nadležnim tijelima i ESMA-om, podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o:
(a)
primjerenosti pragova o kojima se treba obavješćivati i koje treba objaviti u skladu s člancima 5., 6., 7. i 8.;
(b)
utjecaju pojedinačnih zahtjeva za objavom, u skladu s člankom 6., a posebno na učinkovitost i volatilnost financijskih tržišta;
(c)
primjerenosti izravnog, centraliziranog izvješćivanja ESMA-e;
(d)
djelovanju ograničenja i zahtjeva iz poglavlja II. i III.;
(e)
primjerenosti ograničenja nepokrivenih kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neizvršavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata i primjerenosti ostalih ograničenja ili uvjeta u vezi s kratkom prodajom ili kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza.
Članak 46.
Prijelazne odredbe
1. Postojeće mjere koje su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe, a koje su bile na snazi prije 15. rujna 2010., mogu se nastaviti primjenjivati do 1. srpnja 2013. pod uvjetom da je Komisija o njima obaviještena do 24. travnja 2012.
2. Transakcije kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza koje rezultiraju nepokrivenom pozicijom u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata koje su sklopljene do 25. ožujka 2012. ili tijekom privremene obustave ograničenja povezanih s nepokrivenim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata u skladu s člankom 14. stavkom 2. mogu se držati do dospijeća ugovora o kreditnoj izvedenici na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza.
Članak 47.
Osoblje i resursi ESMA-e
ESMA najkasnije 31. prosinca 2012. procjenjuje svoje potrebe za osobljem i resursima koje proizlaze iz njezinog preuzimanja ovlasti i zadaća u skladu s ovom Uredbom te podnosi izvješće Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.
Članak 48.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. studenoga 2012.
Međutim, članak 2. stavak 2., članak 3. stavak 7., članak 4. stavak 2., članak 7. stavak 3., članak 9. stavak 5., članak 11. stavci 3. i 4., članak 12. stavak 2., članak 13. stavci 4. i 5., članak 16. stavci 3. i 4., članak 17. stavak 2., članak 23. stavci 5., 7. i 8. te članci 30., 42., 43. i 44. primjenjuju se od 25. ožujka 2012.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 14. ožujka 2012.