RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 492/2010
af 3. juni 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. GÆLDENDE FORANSTALTNINGER
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 435/2004 (2) efter en antidumpingundersøgelse (herefter benævnt »den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »Kina«) og Indonesien (i det følgende samlet benævnt »de pågældende lande«).
2. DENNE UNDERSØGELSE
2.1. ANMODNING OM EN FORNYET UNDERSØGELSE
(2)
Productos Aditivos S.A., som er den eneste EU-producent af natriumcyclamat, indgav en anmodning om en udløbsundersøgelse den 11. december 2008.
(3)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
2.2. INDLEDNING
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og iværksatte den 10. marts 2009 en sådan undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen ved offentliggørelse af en meddelelse herom i Den Europæiske Unions Tidende (3) (herefter benævnt »indledningsmeddelelsen«)
2.3. UNDERSØGELSESPERIODE
(5)
Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 (herefter benævnt »nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (herefter benævnt »den betragtede periode«).
3. PARTER, SOM ER BERØRT AF UNDERSØGELSEN
(6)
Kommissionen underrettede officielt den ansøgende EU-producent, kendte importører, leverandører og brugere, de kendte eksporterende producenter i Kina og Indonesien og myndighederne i de pågældende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(7)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen, men ingen af dem forelagde Kommissionen en sådan anmodning.
(8)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte eksporterende producenter i Kina og Indonesien. To virksomheder fra Kina, som begge indgår i koncernen Rainbow Rich Industrial Ltd., der er hjemmehørende i Hong Kong, og to virksomheder fra Indonesien oplyste, at de var villige til at samarbejde og besvarede spørgeskemaet vedrørende dumping.
(9)
Yderligere to kinesiske producenter, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, gav sig til kende. I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det konstateret, at disse virksomheder ikke foretog dumping på EU-markedet. Følgelig er Fang Da Food Additive (Shenzhen) og Fang Da Food Additive (Yan Quan) ikke omfattet af nærværende udløbsundersøgelse.
4. EFTERPRØVNING AF MODTAGNE OPLYSNINGER
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om, der fortsat finder dumping sted, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping og skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
4.1.
EKSPORTERENDE PRODUCENTER I FOLKEREPUBLIKKEN KINA:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).
4.2.
EKSPORTERENDE PRODUCENTER I INDONESIEN:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
PRODUCENT I EU-ERHVERVSGRENEN
-
Productos Aditivos S.A., Spanien.
4.4.
IKKE-FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDET IMPORTØR OG FORHANDLER:
-
Beneo Palatinit GmbH, Tyskland.
4.5.
BRUGER
-
Schweppes International Ltd., Nederlandene.
5. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(11)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at anbefale indførelse af en antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien.
(12)
I medfør af bestemmelserne i grundforordningen fik parterne efter fremlæggelsen af ovennævnte oplysninger et vist tidsrum til at fremsætte bemærkninger.
(13)
Der er taget hensyn til de af parterne fremsatte mundtlige og skriftlige bemærkninger, og de endelige konklusioner er, hvor det er relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. DEN PÅGÆLDENDE VARE
(14)
Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien (herefter benævnt »den pågældende vare«) i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2929 90 00.
(15)
Som konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse og bekræftet i forbindelse med denne undersøgelse er natriumcyclamat en råvare, der anvendes som et tilsætningsstof i fødevarer og er tilladt i Den Europæiske Union og mange andre lande som sødestof i kaloriefattige og diætetiske fødevarer og drikkevarer. Det anvendes i stort omfang som tilsætningsstof af levnedsmiddelindustrien samt af producenter af kaloriefattige og diætetiske sødestoffer til bordbrug. Det anvendes desuden i mindre mængder i lægemiddelindustrien.
2. SAMME VARE
(16)
Som i forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det påvist, at den pågældende vare, der produceres i Kina og Indonesien og sælges til Unionen, med hensyn til fysiske og tekniske egenskaber og brug er identisk med den vare, der produceres og sælges på markedet i Unionen af ansøgeren, eller den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Indonesien, som også blev anvendt som referenceland til at fastlægge den normale værdi for Kina.
(17)
Alle disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. INDLEDENDE BEMÆRKNINGER
(18)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der for øjeblikket fandt dumping sted, og i bekræftende fald, om foranstaltningernes bortfald eventuelt ville føre til fortsat eller fornyet dumping. Der mindes om, at i forbindelse med undersøgelser i medfør af nævnte artikel genovervejes markedsøkonomisk behandling ikke.
(19)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 9, anvendtes samme generelle metode som i den oprindelige undersøgelse i alle de tilfælde, hvor omstændighederne ikke havde ændret sig. For at vurdere sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping blev der i overensstemmelse med normal praksis udtaget stikprøver af transaktionerne i form af fire måneder i NUP, som hver især var den sidste måned i et kvartal. Resultatet blev efterprøvet ved også at analysere en række andre transaktioner. Ingen af de erhvervsdrivende gjorde indsigelser mod denne fremgangsmåde.
(20)
Data fra Eurostat viste, at der blev importeret mellem 3 000 og 5 000 tons af den pågældende vare til Unionen i NUP. Af denne mængde kom over 90 % fra Kina, og resten kom fra Indonesien. Der blev praktisk taget ikke registreret import fra andre lande.
2. DUMPING AF IMPORT I UNDERSØGELSESPERIODEN
2.1. FOLKEREPUBLIKKEN KINA
2.1.1. Referenceland
(21)
Med undtagelse af de virksomheder, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, blev den normale værdi for Kina fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(22)
I den forudgående undersøgelse blev Indonesien anvendt som et egnet land med markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina.
(23)
Kommissionen har foreslået dette land i indledningsmeddelelsen, og ingen af de interesserede parter har modsat sig dette valg inden for fristerne.
(24)
Priserne i Indonesien er blevet betragtet som en rimelig erstatning for priserne i Kina, fordi Indonesien har et konkurrencepræget hjemmemarked med stigende import fra Kina og med mindst seks producenter. Det ser desuden ud til, at den vare, der er genstand for undersøgelsen, kun fremstilles i Unionen, Kina og Indonesien. Der er ikke blevet fremlagt bevis for det modsatte i forbindelse med denne undersøgelse.
(25)
Indonesien er derfor blevet anvendt som et referenceland med markedsøkonomi i forbindelse med denne fornyede undersøgelse.
2.1.2. Samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter
2.1.2.1. Indledende bemærkninger
(26)
Som omhandlet i betragtning 8 samarbejdede to producenter, som begge indgår i koncernen »Rainbow Rich Industries«, der er hjemmehørende i Hong Kong, i forbindelse med denne undersøgelse. De tegnede sig for over halvdelen af eksporten til EU i NUP. Når der ikke tages hensyn til produktions- og salgsmængderne for virksomheder, der ikke er omfattet af proceduren, tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for mere end tre fjerdedele af den samlede kinesiske produktion og næsten halvdelen af den kinesiske kapacitet. Repræsentativiteten med hensyn til eksport til Unionen var på over 80 %. På baggrund af dette samarbejdsniveau blev detaljerede oplysninger fra de samarbejdsvillige eksportører anvendt som kilde ved vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadevoldende dumping fra Kina.
(27)
En af de samarbejdsvillige virksomheder, Golden Time Enterprises (Shenzhen), eksporterede betydelige mængder til Unionen i NUP, mens dens søstervirksomhed, Jintian Enterprises (Nanjing), ikke eksporterede til Unionen efter indførelsen af foranstaltningerne. De oplysninger, som blev indsamlet ved kontrolbesøget hos den virksomhed, som ikke eksporterede, Jintian Enterprises (Nanjing), gav dog et mere nøjagtigt indblik i forholdene på det kinesiske hjemmemarked, hvor både virksomhedens markedsandel og andel af den installerede kapacitet er betydelig.
(28)
I løbet af undersøgelsen hævdede en af de kinesiske virksomheder, at de største producenter på hjemmemarkedet holdte regelmæssige møder for at fastsætte en referencepris for det kinesiske hjemmemarked. Set på baggrund af disse producenters dominerende stilling synes virksomhederne at have held til at fastholde de kinesiske hjemmemarkedspriser på et relativt højt niveau med denne ordning.
2.1.2.2. Normal værdi
(29)
Den normale værdi for Golden Time Enterprises (Shenzhen) blev beregnet som den vejede gennemsnitspris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet ved alt salg af den pågældende type til uafhængige kunder i NUP.
2.1.2.3. Eksportpris
(30)
Eksportprisen for Golden Time Enterprises (Shenzhen) ved salg til Unionen var den pris, om nødvendigt justeret, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges til eksport til Unionen.
2.1.2.4. Prissammenligning
(31)
Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for hver enkelt type af den pågældende vare, ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som hævdedes og påvistes at berøre prisen og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justering for omkostninger til søfragt og indenlandsk transport, forsikring, kreditter, håndtering og emballering.
2.1.2.5. Dumpingmargen
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen fastsat pr. varetype på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Denne sammenligning viste, at der forekom dumping i den nuværende undersøgelsesperiode på et væsentligt højere niveau end det, der blev fastslået i den oprindelige undersøgelse. Udtrykt i procent af cif-værdien ved Unionens grænse udgjorde den vejede gennemsnitlige dumpingmargen 30 % for Golden Time Enterprises.
2.1.3. Andre kinesiske eksporterende producenter
2.1.3.1. Indledende bemærkninger
(33)
Den resterende import fra Kina udgjorde mindre end 5 % af forbruget i Unionen.
(34)
Kommissionen baserede sine konklusioner vedrørende de øvrige kinesiske eksporterende producenter på oplysninger indsamlet i forbindelse med undersøgelsen og officielle statistikker fra Eurostat.
2.1.3.2. Normal værdi
(35)
Den normale værdi for ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører blev fastsat til det vejede gennemsnit af de samarbejdsvilliges indonesiske producenters priser ved salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet.
2.1.3.3. Eksportpris
(36)
Eksportprisen for ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører blev fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev den fastsat på grundlag af den gennemsnitlige cif-importpris, Unionens grænse, i NUP ifølge Eurostats importstatistikker.
2.1.3.4. Prissammenligning
(37)
Det vejede gennemsnit af den eksportpris, der blev fastsat for de resterende kinesiske eksportører, blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af den normale værdi for de kontrollerede indonesiske producenter, ab fabrik og i samme handelsled.
(38)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til indenlandsk transport og søfragt, forsikring, håndtering og emballering. Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev justeringerne baseret på den samarbejdsvillige kinesiske eksportørs efterprøvede omkostninger.
2.1.3.5. Dumpingmargen
(39)
Dumpingmargenen blev beregnet som forskellen mellem den normale værdi, som beregnet i betragtning 35, og eksportprisen, som beregnet i betragtning 36. De resultater, der er opnået således, tyder helt klart på fortsat dumping i løbet af foranstaltningernes gyldighedsperiode med en dumpingmargen på over 5 %.
2.1.4. Konklusioner vedrørende dumping fra kina
(40)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der fortsat var dumping fra Kina i den periode, hvor foranstaltningerne har været anvendt.
2.2. INDONESIEN
2.2.1. Indledende bemærkninger
(41)
Som omhandlet i betragtning 8 samarbejdede to producenter i forbindelse med denne undersøgelse, PT Golden Sari og PT Tunggak Waru Semi. Deres repræsentativitet med hensyn til eksport til Unionen var på mellem 40 % og 60 % i NUP (4).
(42)
De oplysninger, som Kommissionen har indsamlet viste, at der er mindst fire andre producenter af den pågældende vare i Indonesien. Ifølge disse oplysninger tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for ca. en tredjedel af den samlede indonesiske produktion og kapacitet. Samarbejdsvilligheden i Indonesien har derfor været lav i forbindelse med denne undersøgelse.
(43)
På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 18 er oplysningerne om priser på hjemmemarkedet, priser ved eksport til andre lande og de ikke-samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producenters produktion og kapacitet i Indonesien baseret på de bedste foreliggende oplysninger, herunder klagen og offentligt tilgængelige oplysninger. De relevante indonesiske myndigheder blev underrettet om anvendelsen af artikel 18 og årsagerne hertil. De indonesiske myndigheder fremsatte ingen bemærkninger i denne forbindelse.
(44)
Kun en af de to samarbejdsvillige virksomheder, PT Golden Sari, eksporterede til Unionen i NUP. Der kunne således ikke fastsættes nogen dumpingmargen for PT Tunggak Waru Semi, da virksomheden ikke eksporterede til Unionen i NUP, men data om virksomheden blev ikke desto mindre anvendt til at indhente oplysninger om bl.a. produktion, kapacitet og eksport til markeder i tredjelande, hvilket gav et mere nøjagtigt indblik i forholdene på Indonesiens hjemmemarked og eksportmarkeder.
2.2.2. Samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producenter
2.2.2.1. Normal værdi
(45)
Den normale værdi for PT Golden Sari blev beregnet som den vejede gennemsnitspris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet ved alt salg af den pågældende type til uafhængige kunder i NUP.
2.2.2.2. Eksportpris
(46)
Eksportprisen for PT Golden Sari blev fastsat på grundlag af de eksportpriser, som uafhængige kunder i Unionen havde betalt eller skulle betale i NUP.
2.2.2.3. Prissammenligning
(47)
Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen ved salg af den pågældende vare i Unionen, ab fabrik og i samme handelsled.
(48)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til international transport, forsikring, indenlandsk transport og emballering samt kreditomkostninger.
2.2.2.4. Dumpingmargen
(49)
Resultatet af sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen viste, at virksomheden PT Golden Sari ikke havde foretaget dumping i NUP.
2.2.3. Andre indonesiske eksporterende producenter
2.2.3.1. Indledende bemærkninger
(50)
Som omhandlet i betragtning 43 blev dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksportører på grund af det lave samarbejdsniveau for Indonesien fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, dvs. på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
2.2.3.2. Normal værdi
(51)
Den normale værdi blev beregnet som det vejede gennemsnit af den normale værdi, der er blevet beregnet for de to samarbejdsvillige producenter.
2.2.3.3. Eksportpris
(52)
Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev eksportprisen for ikke-samarbejdsvillige indonesiske eksportører fastsat på grundlag af den gennemsnitlige cif-importpris, Unionens grænse, i NUP ifølge Eurostats importstatistikker.
2.2.3.4. Prissammenligning
(53)
Den således beregnede vejede gennemsnitlige pris ved eksport til Unionen for Indonesien blev på ab fabrik-niveau sammenlignet med den vejede gennemsnitlige normale værdi for de samarbejdsvillige indonesiske producenter.
(54)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til international transport, forsikring, indenlandsk transport, håndtering og emballering samt kreditomkostninger.
2.2.3.5. Dumpingmargen
(55)
Af sammenligningen mellem den normale værdi og den eksportpris, som var blevet beregnet som anført ovenfor, fremgik det, at der fandt dumping sted. Den konstaterede dumpingmargen udgjorde næsten 30 % af cif-importprisen, Unionens grænse.
2.2.4. Konklusioner vedrørende dumping fra indonesien
(56)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der fortsat var dumping fra en betydelig del af de indonesiske producenter i den periode, hvor foranstaltningerne har været anvendt.
3. UDVIKLING I IMPORTEN, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES
(57)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville blive fornyet, når de gældende foranstaltninger over for Kina og Indonesien eventuelt udløber.
(58)
For at fastslå om det var sandsynligt, at dumpingen ville blive fornyet, hvis foranstaltningerne ophæves, undersøgte Kommissionen de foreliggende oplysninger om eksportørernes situation og markedsforholdene. Analysen blev hovedsageligt baseret på oplysningerne i de samarbejdsvillige producenters besvarelser af spørgeskemaet, som var blevet efterprøvet ved kontrolbesøgene hos virksomhederne. Der er også blevet anvendt andre informationskilder, herunder Eurostats importstatistikker og officielle eksport- og markedsstatistikker fra de pågældende lande.
3.1. KINA
3.1.1. Indledende bemærkninger
(59)
Som omhandlet i betragtning 26 tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for over tre fjerdedele af den kinesiske produktion i NUP. På grund af den høje grad af samarbejdsvilje blev det besluttet, at der kunne indsamles pålidelige oplysninger om eksporten af den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode direkte fra den eksporterende producent. Mere generelt er der blevet indsamlet oplysninger vedrørende det kinesiske hjemmemarked hos begge de kontrollerede producenter.
(60)
Der mindes om, at undersøgelsen viste, at dumpingen fra de kinesiske virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsatte på et niveau, der er betragteligt højere end det niveau, der blev konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
3.1.2. Uudnyttet kapacitet og lagre
(61)
Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har indhentet i forbindelse med undersøgelsen, er den uudnyttede tilgængelige produktionskapacitet i Kina hos de virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, mange gange større end markedet i Unionen. Undersøgelsen har vist, at forbruget på hjemmemarkedet i Kina sandsynligvis ikke i noget væsentligt omfang kan absorbere denne uudnyttede kapacitet.
(62)
En af de kinesiske producenter hævdede, at han havde til hensigt at mindske sin produktionskapacitet væsentligt efter NUP. Der blev dog ikke forelagt håndgribelige beviser herfor. Selv om dette teoretisk set kunne medføre et fald i kapaciteten i Kina, ville det ikke desto mindre skabe et incitament for de øvrige kinesiske producenter til i højere grad at udnytte deres uudnyttede tilgængelige kapacitet for at udfylde det hul, der vil opstå i den kinesiske eksport.
(63)
Desuden kan markederne i andre tredjelande kun i begrænset omfang absorbere en øget importmængde fra Kina. For det første forhindrer en lang række store landes lovgivning import af den pågældende vare (bl.a. USA, Indien, Japan, Mexico, Sydkorea og hele Mellemøsten). Desuden er det ifølge de oplysninger, som er blevet indhentet i forbindelse med undersøgelsen, ikke sandsynligt, at de øvrige betydelige markeder for natriumcyclamat (Sydamerika, Sydafrika og Asien) vil vokse betragteligt de kommende år. Markedet i Unionen vil derfor fortsat være af central betydning, da det er attraktivt ikke alene på grund af størrelsen, men også fordi der findes velkendte og veletablerede distributionskanaler for import af varen.
(64)
Sluttelig blev det overvejet, om de pågældende virksomheder kunne udnytte den overskydende kapacitet til fremstilling af andre varer. Dette er dog ikke sandsynligt, da de kontrollerede producenter ikke fremstiller andre varer i betydelige mængder, og der findes ikke bevis for, at det ville være let for andre kinesiske producenter af natriumcyclamat at gå over til fremstilling af andre varer.
(65)
Ovenstående tyder på, at der fortsat vil komme store eksportmængder fra Kina til Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.1.3. Forhold mellem priserne i unionen og priserne på det kinesiske hjemmemarked
(66)
Kommissionen konstaterede, at de store mængder import fra Kina i Unionen blev solgt til priser, som var lavere end priserne på det kinesiske hjemmemarked. På baggrund af den kinesiske dumpingimports omfang og markedsandel må salgspriserne for denne import betragtes som referenceprisen i Unionen: Andre kinesiske eksportører, som ønsker at sælge betydelige mængder på markedet ville efter al sandsynlighed også fastsætte deres priser på dette lave niveau og således foretage dumping.
3.1.4. Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne på det kinesiske hjemmemarked
(67)
Kommissionen sammenlignede efterprøvede priser ved eksport fra Kina til tredjelande med efterprøvede priser på det kinesiske hjemmemarked for at foretage en nærmere undersøgelse af kinesiske eksportørers prisadfærd, hvis foranstaltningerne standses.
(68)
Det blev konstateret, at priserne ved eksport til tredjelande konsekvent var lavere end priserne på hjemmemarkedet og i tråd med priserne ved eksport til EU, hvilket understreger, at der findes et adfærdsmønster, der er baseret på dumping, og som synes at være strukturelt i denne sektor i Kina.
3.1.5. Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Unionen
(69)
Kommissionen sammenlignede priserne ved eksport fra Kina til tredjelande med de fremherskende priser i Unionen for at fastslå, om der ville være et incitament til at gå over til at eksportere til Unionen, hvis foranstaltningerne standses.
(70)
Kinas priser ved eksport til tredjelande var stort set i overensstemmelse med prisniveauet i Unionen. Dette bekræfter, at det ikke er sandsynligt, at kinesiske eksportører vil gå over til at eksportere til andre markeder end markedet i Unionen.
3.1.6. Konklusion vedrørende kina
(71)
Vurderingen af ovennævnte faktorer viste, at de eksportører, som er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsat eksporterer meget betragtelige mængder af den pågældende vare til Unionen til dumpingpriser. Den kinesiske eksport til andre tredjelande foretages også til dumpingpriser, hvilket understreger, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping. Priserne på det kinesiske hjemmemarked er høje, og der findes ikke tegn på, at de vil falde inden for en overskuelig fremtid. På grund af de kinesiske eksportørers store uudnyttede tilgængelige kapacitet, fraværet af andre store markeder, hvor denne kapacitet kan udnyttes, og EU-markedets tiltrækningskraft har kinesiske eksporterende producenter derfor et incitament til at forsøge at sælge endnu større mængder til dumpingpriser på markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.
(72)
På baggrund af ovenstående data og oplysninger konkluderes det, at dumpingen fra Kina sandsynligvis vil fortsætte eller blive fornyet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
3.2. INDONESIEN
3.2.1. Indledende bemærkninger
(73)
Som beskrevet i betragtning 42 tegnede de samarbejdsvillige producenter sig ikke for størstedelen af den indonesiske produktion og kapacitet, og artikel 18 er derfor blevet anvendt.
(74)
Der mindes også om, at det i forbindelse med undersøgelsen blev konkluderet, at dumpingen fra de ikke-samarbejdsvillige producenter i Indonesien fortsatte i NUP.
3.2.2. Uudnyttet kapacitet og lagre
(75)
I løbet af denne undersøgelse blev det fastslået, at den samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet i Indonesien har en størrelse svarende til mere end tre fjerdedele af markedet i Unionen. Selv hvis den samarbejdsvillige eksportør udelukkes, vil den resterende uudnyttede kapacitet stadig have en størrelse svarende til næsten halvdelen af markedet i Unionen. Officielle indonesiske statistikker viser, at indonesiske producenter synes at miste markedsandele både på hjemmemarkedet og på det internationale marked på grund af kinesiske konkurrenters aggressive prispolitik. Det er derfor sandsynligt, at Indonesiens uudnyttede tilgængelige kapacitet vil vokse yderligere i den nærmeste fremtid.
(76)
Det blev undersøgt, om Indonesiens samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet kunne absorberes gennem salg til tredjelande, men som konkluderet i betragtning 63 forventes det ikke, at tredjelandenes markeder i noget væsentligt omfang kan absorbere den eksisterende overskydende kapacitet. Det blev også undersøgt, om den overskydende kapacitet kunne absorberes gennem salg på hjemmemarkedet. Som nævnt ovenfor er indonesiske producenters markedsandel på hjemmemarkedet dog faldende ifølge officielle indonesiske data, hvilket skyldes presset fra kinesisk import. Sluttelig blev muligheden for at gå over til fremstilling af andre tilsvarende varer overvejet; af samme årsag, som er omhandlet i betragtning 64, er det dog ikke sandsynligt, at den overskydende kapacitet kan udnyttes til dette formål.
(77)
Det konkluderes, at den store (og stigende) uudnyttede kapacitet i Indonesien i betragteligt omfang vil blive rettet mod Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.2.3. Forhold mellem priserne i unionen og priserne på det indonesiske hjemmemarked
(78)
Priserne på det indonesiske hjemmemarked er højere end priserne på markedet i Unionen på trods af det stigende pres fra kinesisk eksport på det indonesiske marked. Da de kinesiske priser for en så homogen vare er lave ved import til Unionen, vil disse priser være de referencepriser, som de indonesiske eksportører efter al sandsynlighed vil tilpasse deres priser til, og de vil således foretage dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Denne overvejelse gælder både samarbejdsvillige og ikke-samarbejdsvillige eksportører.
(79)
Hvis foranstaltningerne kun udløber for Indonesien og ikke for Kina, vil dette gøre markedet i Unionen endnu mere attraktivt for indonesiske producenter, hvad angår priser. Uden antidumpingtold vil de rent faktisk være i stand til øge deres priser for at udnytte, at de kinesiske eksportører stadig skal betale antidumpingtold. Det bør tilføjes, at med et tilsvarende scenario, for så vidt angår priser og prisforskelle mellem kinesiske og indonesiske eksportører, i forbindelse med den oprindelige undersøgelse eksporterede de indonesiske eksportører betydelige mængder til EU.
(80)
Sluttelig bør det også bemærkes, at den indonesiske eksport til EU er faldet konstant efter indførelsen af foranstaltninger, hvilket styrker konklusionen om, at de indonesiske eksportører ikke er i stand til eller villige til at sælge betydelige mængder på markedet i Unionen uden at dumpe priserne.
3.2.4. Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne på det indonesiske hjemmemarked
(81)
Det er blevet konstateret, at de samarbejdsvillige eksporterende producenters efterprøvede priser ved eksport til tredjelande er højere end priserne på det indonesiske hjemmemarked.
(82)
Det var ikke muligt at tilvejebringe oplysninger om de enkelte ikke-samarbejdsvillige eksportører i forbindelse med undersøgelsen. De til rådighed værende officielle indonesiske statistikker om de gennemsnitlige eksportpriser for al indonesisk eksport synes at være unøjagtige i absolutte tal, idet eksportpriserne er stærkt overdrevne. Ikke desto mindre kan det af de samme statistikker udledes, at priserne ved eksport til tredjelande synes at være lavere end priserne ved eksport til Unionen. Dette tyder på, at i det mindste en betragtelig del af den indonesiske eksport til tredjelande også dumpes. De indonesiske eksportstatistikker viser under alle omstændigheder et markant fald i eksportmængderne, hvilket understreger, at med det nuværende prisniveau lider de indonesiske eksportører under konkurrencen fra Kina.
3.2.5. Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne i unionen
(83)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige producents priser ved eksport til tredjelande generelt var højere end priserne i Unionen. For så vidt angår de øvrige indonesiske producenter, giver de foreliggende officielle indonesiske statistikker dog et billede, der viser den modsatte situation. Dette tyder på, at en betydelig del af de indonesiske eksportører også foretager dumping, når de eksporterer til tredjelande.
(84)
Denne forskel mellem priserne ved eksport til Unionen og priserne ved eksport til resten af verden understreger, at de indonesiske eksportører har et incitament til at omdirigere eksport til Unionen. Dette vil i endnu højere grad gøre sig gældende, hvis foranstaltningerne over for import med oprindelse i Kina får lov at udløbe.
3.2.6. Konklusion vedrørende indonesien
(85)
Vurderingen af faktorerne ovenfor viste, at den indonesiske eksport i væsentligt omfang er blevet foretaget til dumpingpriser i Unionen og på tredjelandes markeder, hvilket understreger, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping. På grund af de indonesiske eksportørers store uudnyttede tilgængelige kapacitet, fraværet af andre store markeder, hvor denne kapacitet kan udnyttes, og EU-markedets tiltrækningskraft har indonesiske eksporterende producenter derfor et incitament til at forsøge at sælge store mængder til dumpingpriser på markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.
(86)
På baggrund af ovenstående data og oplysninger konkluderes det, at dumpingen fra Indonesien sandsynligvis vil fortsætte eller blive fornyet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
4. BEMÆRKNINGER FREMSAT EFTER FREMLÆGGELSEN
(87)
De indonesiske myndigheder reagerede ikke på meddelelsen om, at artikel 18 kan blive anvendt på ikke-samarbejdsvillige producenter, inden den fastsatte frist. Efter fremlæggelsen hævdede de indonesiske myndigheder og en af de indonesiske samarbejdsvillige producenter imidlertid, at de to samarbejdsvillige indonesiske producenter tegner sig for en betydelig del af den indonesiske industri. Parterne hævdede, at som følge heraf bør Indonesiens grad af samarbejdsvilje anses for at være betydelig, og artikel 18 bør ikke anvendes. Desuden har ovennævnte parter hævdet, at en lang række indonesiske producenter ikke var i stand til at samarbejde, da de ikke eksporterede til Unionen i NUP. Sluttelig blev det hævdet, at da én af de samarbejdsvillige producenter tegner sig for en ekstremt stor del af den indonesiske eksport, bør disse samarbejdsvillige producenter betragtes som repræsentative for de samarbejdsvillige producenter, og det blev hævdet at foranstaltningerne for Indonesien bør udløbe, da der ikke blev konstateret dumping for denne virksomhed.
(88)
Det bør præciseres, at artikel 18 ikke er blevet anvendt på de samarbejdsvillige producenter, og at der er blevet taget fuldt ud hensyn til disse producenters oplysninger i forbindelse med undersøgelsen. Hvad angår anvendelse af artikel 18 på de resterende indonesiske producenter, følger det, at Kommissionens tjenestegrene ikke har haft andet valg end at anvende de bedste foreliggende oplysninger, da der ikke forelå oplysninger fra disse parter. Der bør mindes om, at Kommissionens tjenestegrene for at vurdere sandsynligheden for fortsat og/eller fornyet dumping i forbindelse med udløbsundersøgelser også skal vurdere aspekter vedrørende hele det eksporterende lands industri, herunder f.eks. kapacitet på hjemmemarkedet, produktion og priser samt eksport til tredjelande.
(89)
Da de indonesiske produktionsvirksomheder, som ikke samarbejdede, tegner sig for en stor del af den indonesiske industri, hvad angår eksport til Unionen samt produktion og eksport til tredjelande, bekræfter Kommissionen, at artikel 18 anvendes på ikke-samarbejdsvillige indonesiske producenter, jf. betragtning 43.
(90)
Hvad angår anmodningen om ophævelse af foranstaltningerne over for indonesisk eksport, bør det bemærkes, at de indonesiske myndigheder ikke forelagde oplysninger, som kunne ændre Kommissionens konklusion om den samarbejdsvillige eksportørs repræsentativitet, som svarer til 40-60 % af den samlede indonesiske eksport i NUP, jf. betragtning 41. Den samarbejdsvillige eksportør, for hvem der ikke blev konstateret dumping, kunne således ikke betragtes som repræsentativ for hele den indonesiske eksport. Resten af den indonesiske eksport er blevet foretaget til dumpingpriser, jf. betragtning 55. Konklusionen om, at der fortsat var tale om dumping, for så vidt angår denne del af den indonesiske eksport, bekræftes derfor. At der ikke fortsat forekommer dumping er desuden ikke som sådan tilstrækkelig årsag til at ophæve antidumpingforanstaltningerne, hvis det konstateres, at der er sandsynlighed for fornyet dumping, som det er tilfældet i forbindelse med denne udløbsundersøgelse. Det blev konkluderet, at anmodningen om at ophæve foranstaltningerne, fordi den samarbejdsvillige indonesiske eksportør ikke foretager dumping, ikke kunne efterkommes.
(91)
De indonesiske myndigheder og en af de samarbejdsvillige indonesiske producenter har desuden anmodet om, at de nøjagtige tal for den samlede indonesiske eksport til Unionen oplyses. Der skal dog mindes om, at indeksering af disse oplysninger (jf. noten til betragtning 41) var nødvendig for at beskytte den indonesiske eksporterende producent mod fremlæggelse af følsomme forretningsoplysninger. Markedets begrænsede størrelse og det begrænsede antal interesserede parter berettiger indeksering af disse tal. Samlet set er der god grund til at bevare fortroligheden, og anmodningen om at fremlægge tallene for den samlede indonesiske eksport til Unionen kan derfor ikke imødekommes.
5. KONKLUSION VEDRØRENDE SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT OG/ELLER FORNYET DUMPING
(92)
På grundlag af ovenstående konkluderes det, at det er sandsynligt, at dumpingen fra begge de lande, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, vil fortsætte, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(93)
I Unionen fremstilles natriumcyclamat kun af den ansøgende producent, Productos Aditivos S.A. Denne virksomhed blev derfor anset for at udgøre EU-erhvervsgrenen som defineret i grundforordningens artikel 4, stk. 1.
2. EU-FORBRUGET
(94)
Oplysningerne om EU-forbruget blev vurderet på grundlag af den kumulerede mængde af den pågældende vare, der blev importeret til Unionen ifølge Eurostats statistikker, og EU-erhvervsgrenens samlede efterprøvede salg på EU-markedet. Under hensyntagen til, at disse data stammer fra to kilder, og at ansøgerens salg er fortroligt, beskrives udviklingen i forbruget ved hjælp af indekstal nedenfor.
(95)
Unionens forbrug af natriumcyclamat var på mellem 5 000 og 7 000 tons i den betragtede periode. Det steg med 6 % mellem 2005 og 2006 og med 15 % mellem 2006 og 2007. Det faldt med 18 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 1
EU-forbruget
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Indeks
100
106
122
103
3. IMPORT FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE
3.1. KUMULERING
(96)
Kommissionen overvejede, om virkningerne af dumpingimporten fra de pågældende lande burde vurderes kumulativt, idet der blev taget hensyn til kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Ifølge nævnte artikel vurderes følgevirkningerne af indførsel fra mere end ét land, der samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kun kumulativt, hvis det fastslås, at a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og den indførte mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede vare.
(97)
Det blev i den forbindelse først konstateret, at dumpingmargenerne for hvert land lå over ubetydelighedsgrænsen. Hertil kommer, at dumpingimporten fra hvert af disse lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. Importmængden fra Kina og Indonesien repræsenterede således 50 % af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. Ved beregningen af importmængden er der blevet set bort fra ikke-dumpet import.
(98)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at konkurrencebetingelserne både mellem dumpingimporterede varer indbyrdes og mellem de dumpingimporterede varer og den i Unionen fremstillede samme vare var sammenlignelige. Det blev konstateret, at natriumcyclamat, der blev produceret/solgt af de pågældende lande, og natriumcyclamat, der blev produceret/solgt af EU-erhvervsgrenen, uanset oprindelse er i konkurrence med hinanden, da varerne ligner hinanden med hensyn til grundlæggende egenskaber, da brugerne opfatter dem som stort set indbyrdes udskiftelige, og da de distribueres gennem samme distributionskanaler. Priserne for henholdsvis import fra Kina, som er pålagt foranstaltninger, og dumpingimport fra Indonesien var også i samme størrelsesorden. Det blev desuden konstateret, at disse priser underbød EU-erhvervsgrenens priser, når de blev sammenlignet i samme handelsled.
(99)
På baggrund af ovenstående blev det konkluderet, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt, for så vidt angår import fra Kina, som er pålagt foranstaltninger, og dumpingimport fra Indonesien, og at virkningerne af importen fra de to lande burde vurderes kumulativt.
3.2. DUMPINGIMPORTENS STØRRELSE OG MARKEDSANDEL
(100)
Der var følgende udvikling i dumpingimporten fra Kina og Indonesien og markedsandelen i den betragtede periode:
Tabel 2
Dumpingimport i alt
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Indeks
100
109
198
195
Tabel 3
Dumpingimportens markedsandel
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Indeks
100
103
161
189
(101)
Mængden af og markedsandelen for dumpingimporten blev næsten fordoblet i den betragtede periode.
3.3. PRISUDVIKLING OG PRISADFÆRD FOR SÅ VIDT ANGÅR IMPORTEN AF DEN PÅGÆLDENDE VARE
3.3.1. Prisudvikling
(102)
Den gennemsnitlige pris på import fra de pågældende lande udviklede sig som følger i den undersøgte periode:
Tabel 4
Gennemsnitspriser på dumpingimporten
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Indeks
100
103
104
99
(103)
Kilden til tabel 4 er tilgængelige statistiske data, herunder data fra Eurostat. Den generelle tendens i priserne ved import til Unionen viser en stigning indtil 2007 og derefter et fald til under niveauet for 2005 i NUP.
3.3.2. Prisunderbud
(104)
Med henblik på at fastslå prisunderbuddet baserede Kommissionen sin analyse på oplysninger, som den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina havde fremsendt i løbet af undersøgelsen. Prisunderbuddet for andre virksomheder fra både Kina og Indonesien, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev fastslået ved hjælp af oplysninger fra Eurostat.
(105)
Metoden til beregning af prisunderbuddet følger den, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse. Importpriserne, inkl. antidumpingtolden, hos de eksporterende producenter blev sammenlignet med EU-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnit for de samme varekvaliteter i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenens priser blev justeret til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importprisen, Unionens grænse, plus antidumpingtold og toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og afslag.
Tabel 5
Prisunderbud
2008 (NUP)
China:
-
Golden Time
21,6 %
-
Andre virksomheder
3,2 %
Indonesien:
-
Andre virksomheder
18,7 %
4. IMPORT FRA ANDRE LANDE
Importen fra andre tredjelande var ubetydelig (mindre end 50 tons om året) i den betragtede periode og kan derfor ikke have haft virkninger for EU-erhvervsgrenens situation.
5. EU-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION
(106)
I medfør af grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i perioden fra 2005 til NUP.
(107)
Oplysningerne om EU-erhvervsgrenen måtte indekseres, da der er tale om fortrolige forretningsoplysninger.
5.1. PRODUKTION, PRODUKTIONSKAPACITET OG KAPACITETSUDNYTTELSE
(108)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 13 % fra 2005 til NUP. Eftersom produktionskapaciteten forblev uændret i samme periode, faldt kapacitetsudnyttelsen med 10 % i takt med udviklingen i produktionen.
Tabel 6
Indekstal
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Produktionskapacitet
100
100
100
100
Produktionsmængde
100
106
88
87
Kapacitetsudnyttelse
100
106
88
87
5.2. SALG I EU
(109)
Dataene i tabel 7 viser et klart fald i EU-erhvervsgrenens salgsmængde. Denne situation forværres af, at det samlede forbrug som vist i tabel 1 steg med 3 % i samme periode. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt markant mellem 2005 og NUP. Dette står i modsætning til den konstant stigende markedsandel (jf. betragtning 100) for kumuleret dumpingimport fra Kina og Indonesien i hele den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen øgede ganske vist sine salgspriser pr. enhed på baggrund af faldet i mængder. Samlet set havde EU-erhvervsgrenen dog stadig tab på sit salg af natriumcyclamat i NUP på trods af stigningen i enhedssalgspriserne.
Tabel 7
Indekstal
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Salgsmængde
100
93
81
72
Markedsandel
100
88
66
70
Salgspris pr. enhed
100
100
108
123
5.3. LAGRE
(110)
Der var store udsving i EU-producentens lagerbeholdning mellem 2005 og NUP, og den faldt med næsten 50 % i den betragtede periode.
Tabel 8
Indeks
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Lagerbeholdninger (ton)
100
113
29
53
5.4. RENTABILITET
(111)
På trods af en lille forbedring overordnet set forblev EU-erhvervsgrenens rentabilitet konstant negativ i den betragtede periode.
5.5. BESKÆFTIGELSE, PRODUKTIVITET OG LØNNINGER
(112)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 19 % i den betragtede periode. Produktiviteten pr. ansat (fastsat på grundlag af antal producerede ton pr. ansat) steg. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. arbejdstager steg med 5 % i løbet af den betragtede periode.
Tabel 9
Indekstal
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Beskæftigelse
100
88
91
81
Arbejdskraftomkostninger pr. arbejdstager
100
99
81
105
Produktivitet (pr. arbejdstager)
100
121
97
107
5.6. INVESTERINGER OG INVESTERINGSAFKAST
(113)
I den betragtede periode faldt investeringerne med næsten 50 %, hvilket afspejler den overordnet set negative situation for EU-producenten. Investeringsafkastet udtrykt som forholdet mellem den eneste EU-producents nettooverskud og den bogførte bruttoværdi af producentens anlægsaktiver afspejler udviklingen i rentabiliteten. Det faldt markant - med næsten 80 % - i den betragtede periode.
Tabel 10
Indekstal
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Investeringer
100
44
7
53
Investeringsafkast
100
54
20
21
5.7. LIKVIDITET OG EVNE TIL AT REJSE KAPITAL
(114)
EU-erhvervsgrenens likviditet kunne kun vurderes i forhold til dens samlede aktiviteter. Den var stadig svagt positiv i 2005, men blev forringet i den efterfølgende periode og blev negativ i resten af den betragtede periode. Det blev også vanskeligere for EU-erhvervsgrenen at rejse kapital på grund af de tab, som den led i den betragtede periode.
5.8. DUMPINGENS STØRRELSE
(115)
Dumpingen fra begge de pågældende lande fortsatte i NUP, dog med undtagelse af den samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producent. På baggrund af den samlede eksporterede mængde og priserne på dumpingimporten fra de pågældende lande kan virkningerne ikke anses for at være ubetydelige.
5.9. GENREJSNING EFTER TIDLIGERE DUMPING
(116)
Der blev indført antidumpingforanstaltninger over for importen af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien i marts 2004. I denne periode blev der kun registreret en delvis genrejsning blandt EU-producenterne, jf. ovenfor.
5.10. KONKLUSION OM SKADE
(117)
Mængden af lavprisimport fra Kina og Indonesien på EU-markedet steg markant. Visse skadesindikatorer for EU-erhvervsgrenen viser tegn på genrejsning, mens andre tyder på en negativ udvikling.
(118)
Under hensyntagen til den generelt forværrede situation for den eneste EU-producent samt størrelsen af dumpingimporten fra Kina og Indonesien og det betydelige prisunderbud, der er blevet konstateret, konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade.
6. VIRKNINGER AF DUMPINGIMPORTEN FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE OG VIRKNINGERNE AF ANDRE FAKTORER
6.1. VIRKNINGER AF DUMPINGIMPORTEN FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE
(119)
Som omhandlet i betragtning 100 er den kumulerede mængde og markedsandel for dumpingimport fra de pågældende lande blevet næsten fordoblet i den betragtede periode. Der blev også konstateret et væsentligt prisunderbud for begge de pågældende lande. På baggrund af det tydelige tidsmæssige sammenfald mellem den forringede situation for EU-erhvervsgrenen og den omfattende stigning i kumuleret dumpingimport fra Kina og Indonesien har denne import forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Dumpingimporten fra Kina og Indonesien har vundet frem på EU-markedet og vundet betydelige markedsandele fra EU-producenten.
6.2. VIRKNINGER AF ANDRE FAKTORER
(120)
Kommissionen undersøgte nøje, om andre kendte faktorer end dumpingimporten kunne have en indvirkning på den fortsatte skade, som EU-producenten har lidt, med henblik på at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
6.2.1. Virkninger af ikke-dumpet import fra kina og indonesien
(121)
Mængden af ikke-dumpet import fra Kina og Indonesien faldt løbende i den betragtede periode. Priserne på denne import var konsekvent højere end priserne på dumpingimporten. Den ikke-dumpede import fra Kina og Indonesien har af disse årsager ikke bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
6.2.2. Resultater på eksportmarkeder
(122)
EU-producentens eksportsalg til lande uden for EU tegnede sig for under 25 % af producentens samlede salg. I modsætning til salget i Unionen er eksportsalgets rentabilitet blevet forbedret i løbet af den betragtede periode, og det kan således ikke have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
6.2.3. Udsving i råvarepriser
(123)
Udsving i priserne på de råvarer, der anvendes til natriumcyclamat, kan i et vist omfang have haft negative virkninger for EU-erhvervsgrenens resultater. Denne faktor er dog ikke tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen mellem den skade, der er lidt, og dumpingimporten. Sidstnævnte bør være blevet påvirket af råvarepriserne i samme omfang som EU-producentens omkostninger, da der er en stærk sammenhæng mellem disse og priserne på olie og urinstof.
6.2.4. Ændringer i forbrugsmønstrene
(124)
Ændringer i forbrugsmønstrene med nye varer på markedet har ikke haft mærkbare virkninger for forbruget af natriumcyclamat. Det ser rent faktisk ud til, at natriumcyclamat ikke direkte kan erstattes med disse nye varer.
6.3. KONKLUSION
(125)
Det konkluderes derfor, at dumpingimport fra Kina og Indonesien har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at ingen andre faktorer har brudt årsagssammenhængen.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. KONSEKVENSER AF DEN FORVENTEDE MÆNGDE OG PRISMÆSSIGE VIRKNINGER FOR EU-ERHVERVSGRENEN, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES
(126)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra de lande, som er genstand for den fornyede undersøgelse, vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade.
(127)
I vurderingen af den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger udløber, blev følgende faktorer taget i betragtning på linje med de ovenfor opsummerede elementer i henseende til sandsynlighed for fortsat dumping.
1.1. KINA
(128)
Som konkluderet i betragtning 40 eksporterer de kinesiske eksportører, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsat til dumpingpriser. Den kinesiske eksport til andre tredjelande synes også at blive foretaget til dumpingpriser, hvilket tyder på, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping.
(129)
En analyse af den tilgængelige kapacitet i Kina har vist, at den uudnyttede tilgængelige produktionskapacitet hos de virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, er mange gange større end markedet i Unionen (jf. betragtning 61). Markederne i andre tredjelande kan kun i begrænset omfang absorbere en øget importmængde fra Kina (jf. betragtning 63). Kinesiske eksporterende producenter har derfor et incitament til at rette store eksportmængder til dumpingpriser mod markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves (jf. betragtning 65).
(130)
De betydelige dumping- og underbudsniveauer, der er konstateret, antyder, at ovennævnte eksportmængder til EU vil blive solgt til dumpingpriser, som vil ligge væsentligt under EU-producenternes priser og omkostninger.
(131)
De kombinerede virkninger af disse mængder og priser vil være af et omfang, der kan føre til en forværring af EU-erhvervsgrenens allerede vanskelige situation. Et sådant scenario vil efter al sandsynlighed føre til yderligere pristryk og/eller en reduktion af EU-erhvervsgrenens produktion og salg. EU-erhvervsgrenens finansielle situation vil blive yderligere forværret, hvilket vil føre til øget skade. En sådan udvikling vil sandsynligvis medføre, at den eneste EU-producent må lukke.
1.2. INDONESIEN
(132)
Undersøgelsen har vist, at dumpingen fra Indonesien fortsatte i NUP. Undersøgelsen har også vist, at den samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet i Indonesien svarer til mere end tre fjerdedele af EU-markedets størrelse og sandsynligvis vil blive endnu større i den nærmeste fremtid, jf. betragtning 75. Da der ikke er tegn på, at andre markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan absorbere denne overskydende kapacitet, kan dette medføre en stigning i lavpriseksporten til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(133)
Som det var tilfældet for Kina, tyder de konstaterede betydelige dumping- og underbudsniveauer på, at ovennævnte mængder vil blive eksporteret fra Indonesien til Unionen til dumpingpriser, som vil ligge væsentligt under EU-producenternes priser og omkostninger. Ligeledes vil de kombinerede virkninger af disse mængder og priser i sig selv være af et omfang, der kan føre til yderligere forværring af EU-producenternes allerede vanskelige situation og vil formentlig medføre, at den eneste EU-producent må lukke. Som det var tilfældet for Kina, synes den indonesiske eksport til andre tredjelande også at være dumpet, da priserne ligger under priserne ved eksport til Den Europæiske Union, hvilket også viser et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping.
2. KONKLUSION VEDRØRENDE SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT SKADE
(134)
EU-erhvervsgrenen har i mange år lidt under følgerne af dumpingimport og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.
(135)
Som det fremgår ovenfor, har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenen fortsat befandt sig i en skadevoldende situation i den nuværende undersøgelsesperiode. Fortsat skade er i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, i sig selv en god indikator for, at skaden sandsynligvis også vil fortsætte i fremtiden, hvilket kunne tale for opretholdelse af foranstaltningerne.
(136)
Resultaterne vedrørende importen viser, at der sandsynligvis fortsat vil importeres store mængder til dumpingpriser, og at pristrykket sandsynligvis vil forværre konkurrencen mellem dumpingimporteret og EU-produceret natriumcyclamat. Undersøgelsen har også vist, at der ikke er nogen faktorer, der kan bryde den stærke årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, der forvoldes EU-erhvervsgrenen.
(137)
Hvis foranstaltningerne ophæves, vil EU-erhvervsgrenens situation blive forværret, og den eneste EU-producent vil blive truet på sin eksistens.
(138)
Det konkluderes derfor, at der på grund af dumpingimporten fra Kina og Indonesien er stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil blive forvoldt skade.
F. UNIONENS INTERESSER
1. INDLEDNING
(139)
Det blev i medfør af grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. den ansøgende EU-producents, importørernes, leverandørernes og brugernes interesser.
2. DEN ANSØGENDE EU-PRODUCENTS INTERESSER
(140)
Hvad angår den eneste EU-producent, skal det bemærkes, at virksomheden var havnet i en tabsgivende situation, fordi den havde svært ved at konkurrere med de lave priser på dumpingimporten, hvis markedsandel allerede var betydelig i begyndelsen af den betragtede periode og derefter steg betragteligt i løbet af den nævnte periode.
(141)
Det anses, at en opretholdelse af foranstaltningerne vil være til fordel for EU-producenten, som så i det mindste skulle blive i stand til at øge mængden og måske salgspriserne og derved skabe den omsætning, som er nødvendig for, at virksomheden fortsat kan investere i sit produktionsanlæg. Omvendt vil foranstaltningernes bortfald sætte en stopper for genrejsningen og medføre fortsat skade eller endog forværring af den skade, som EU-producenten har lidt. Det ville være en alvorlig trussel mod EU-producentens muligheder for overlevelse, den kan følgelig blive tvunget til at lukke, og udbuddet og konkurrencen på markedet ville således blive formindsket.
3. IMPORTØRERNES INTERESSER
(142)
Ved indledningen af undersøgelsen blev der sendt et spørgeskema til 20 ikke-forretningsmæssigt forbundne importører. Tre importører svarede, at de ikke længere var aktive på markedet for den pågældende vare. To andre importører besvarede spørgeskemaet. De samarbejdsvillige ikke-forretningsmæssigt forbundne importører tegnede sig for 7 % af den samlede import af den pågældende vare.
(143)
I forbindelse med undersøgelsen blev det konstateret, at det er af afgørende betydning, at der findes en række forskellige leverandører af natriumcyclamat. Importørerne er nødt til at benytte leverandører fra både Asien og Europa af hensyn til kvaliteten og fødevaresikkerheden.
4. BRUGERNES INTERESSER
(144)
Ved indledningen af undersøgelsen blev der sendt spørgeskemaer til 13 potentielle brugere, men kun to af dem fremsendte en besvarelse til Kommissionen.
(145)
Fødevare- og drikkevareindustrien samt lægemiddelindustrien er de største aftagere af den pågældende vare i Unionen. Efterspørgslen efter den pågældende vare afhænger derfor af situationen i disse industrier.
(146)
De brugere, som gav sig til kende, havde solide fortjenstmargener på varer i senere omsætningsled, hvori natriumcyclamat indgår. Antidumpingtoldens virkninger for deres samlede omkostninger var rent faktisk så begrænsede (under 1 %), at de gældende foranstaltninger ikke havde urimeligt store virkninger for dem.
5. LEVERANDØRERNES INTERESSER
(147)
Der blev fremsendt spørgeskemaer til otte potentielle leverandører, men ingen af dem fremsendte en besvarelse til Kommissionen. Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at deres forretningsaktiviteter, hvad angår natriumcyclamat, er ret ubetydelige. Yderligere forværring af den eneste EU-producents situation kan have visse negative, om end begrænsede, følger for den eneste producents leverandører af råvarer. Af disse årsager er det ikke urimeligt at antage, at foranstaltningerne også vil være til fordel for leverandørindustrien, da de vil hjælpe den med at bevare en kunde.
6. KONKLUSION VEDRØRENDE UNIONENS INTERESSER
(148)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger.
G. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(149)
På baggrund af ovennævnte konklusioner bør de gældende foranstaltninger over for import af den pågældende vare med oprindelse i Kina og Indonesien opretholdes -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat, der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2929 90 00 (Taric-kode 2929900010) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien.
2. Den endelige antidumpingtold for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder fastsættes til:
Land
Virksomhed
Toldsats
(EUR pr. kg)
Tarictillægskode
Folkerepublikken Kina
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkerepublikken Kina
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkerepublikken Kina
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkerepublikken Kina
0,11
A473
Alle andre virksomheder
0,26
A999
Indonesien
Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesien
0,24
A502
Alle andre virksomheder
0,27
A999
3. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (5), nedsættes den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af nærværende artikels stk. 2, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 3. juni 2010.
32010R0492
L 140/2
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
03.06.2010.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 492/2010
od 3. lipnja 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. i članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. MJERE NA SNAZI
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 435/2004 (2) nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”) i Indonezije (zajedno „dotične zemlje”).
2. OVAJ ISPITNI POSTUPAK
2.1. ZAHTJEV ZA REVIZIJU
(2)
Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere 11. prosinca 2008. predalo je društvo Productos Aditivos S.A., jedini proizvođač natrijevog ciklamata u Uniji.
(3)
Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera za posljedicu mogao imati nastavljanje ili ponavljanje dampinga i štete za industriju Unije.
2.2. POKRETANJE ISPITNOG POSTUPKA
(4)
Nakon što je po savjetovanju sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere, Komisija je 10. ožujka 2009. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (3) („obavijest o pokretanju postupka”) pokrenula ispitni postupak u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
2.3. RAZDOBLJE ISPITNOG POSTUPKA
(5)
Ispitni postupak u vezi s vjerojatnosti ili ponavljanjem dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2008. do 31. prosinca 2008. („RRIP” ili „razdoblje revizije ispitnog postupka”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2005. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
3. STRANKE NA KOJE SE ODNOSI ISPITNI POSTUPAK
(6)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjere obavijestila podnositelja zahtjeva proizvođača Unije, poznate uvoznike, dobavljače i korisnike, poznate proizvođače izvoznike u Kini i Indoneziji i tijela dotičnih zemalja.
(7)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka, no nijedna nije Komisiji predala takav zahtjev.
(8)
Komisija je poslala upitnike svim poznatim proizvođačima izvoznicima u Kini i Indoneziji. Dva trgovačka društva iz Kine, oba iz grupacije Rainbow Rich Industrial Ltd iz Hong Konga, i dva trgovačka društva iz Indonezije pokazala su spremnost za suradnju i odgovorila na upitnik vezan uz damping.
(9)
Javila su se dva dodatna kineska proizvođača, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited i Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Početni je ispitni postupak pokazao da u odnosu na navedena trgovačka društva nije utvrđen damping na tržištu Unije. Posljedično, društva Fang Da Food Additive (Shenzhen) i Fang Da Food Additive (Yan Quan) ne podliježu sadašnjoj reviziji nakon isteka mjere.
4. PROVJERA PRIMLJENIH PODATAKA
(10)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala neophodnima za određivanje nastavka ili vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
4.1.
PROIZVOĐAČI IZVOZNICI U KINI:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing,
-
i povezano trgovačko društvo Rainbow Rich Industrial Ltd (Hong Kong).
4.2.
PROIZVOĐAČI IZVOZNICI U INDONEZIJI:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
PROIZVOĐAČ INDUSTRIJE UNIJE
-
Productos Aditivos S.A., Španjolska.
4.4.
NEPOVEZANI UVOZNIK/TRGOVAC
-
Beneo Palatinit GmbH, Njemačka.
4.5.
KORISNIK
-
Schweppes International Ltd, Nizozemska.
5. OBJAVA
(11)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačnih antidampinških pristojba na uvoz natrijevog ciklamata podrijetlom iz Kine i Indonezije.
(12)
U skladu s odredbama Osnovne uredbe, zainteresiranim strankama dano je razdoblje unutar kojega su mogle uložiti prigovore nakon navedene objave.
(13)
Pisani i usmeni komentari zainteresiranih stranaka razmotreni su i, prema potrebi, konačni su nalazi odgovarajuće promijenjeni.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. DOTIČNI PROIZVOD
(14)
Dotični proizvod obuhvaćen ovom revizijom isti je kao proizvod na koji se odnosio početni ispitni postupak, odnosno natrijev ciklamat („NC”) podrijetlom iz Kine i Indonezije („dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2929 90 00.
(15)
Kako je utvrđeno tijekom početnog ispitnog postupka i potvrđeno trenutačnom revizijom, NC je potrošni proizvod koji se koristi kao dodatak hrani, dozvoljen u Europskoj uniji i mnogim ostalim zemljama kao sladilo za niskokaloričnu i dijetetsku hranu i pića. U velikoj se mjeri uzima kao aditiv u prehrambenoj industriji, a koriste ga i proizvođači niskokaloričnih i dijetetskih stolnih sladila. Male se količine također koriste u farmaceutskoj industriji.
2. ISTOVJETNI PROIZVOD
(16)
Kao i tijekom početnog ispitnog postupka, pokazalo se da je dotični proizvod proizveden u Kini i Indoneziji i prodan Uniji u smislu fizičkih i kemijskih svojstava i upotrebe isti kao dotični proizvod koji podnositelj zahtjeva proizvodi i prodaje na tržištu Unije, ili isti kao proizvod proizveden i prodan na domaćem tržištu u Indoneziji, koja je također služila kao analogna zemlja radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti u odnosu na Kinu.
(17)
Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. UVODNE NAPOMENE
(18)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je trenutačno postojanje dampinga i je li vjerojatno da bi istek mjera mogao dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga. Podsjeća se da u okviru ispitnih postupaka prema navedenom članku nije razmatran tretman tržišnog gospodarstva („MET”).
(19)
U skladu s člankom 11. stavkom 9. Osnovne uredbe, ista opća metodologija korištena je u početnom ispitnom postupku, pod uvjetom da se okolnosti nisu promijenile. Radi utvrđivanja vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga, u skladu s uobičajenom praksom, odabrani su uzorci poslova na temelju podataka od četiri mjeseca RRIP-a, pri čemu je svaki mjesec bio posljednji mjesec kvartala. Rezultat je također potvrđen kroz analizu niza ostalih poslova. Ni jedan gospodarski subjekt nije se protivio ovom pristupu.
(20)
Podaci Eurostata pokazali su da je tijekom RRIP-a u Uniju uvezeno između 3 000 i 5 000 tona dotičnog proizvoda. Od toga je više od 90 % bilo uvezeno iz Kine, a ostatak iz Indonezije. Gotovo da nije bilo registriranih uvoza iz ostalih zemalja.
2. DAMPING UVOZA TIJEKOM ISPITNOG POSTUPKA
2.1. KINA
2.1.1. Analogna zemlja
(21)
Osim trgovačkih društava kojima je odobren MET tijekom početnog ispitnog postupka, uobičajena vrijednost za Kinu utvrđena je prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe.
(22)
Tijekom prethodnog ispitnog postupka Indonezija je korištena kao zemlja odgovarajućeg tržišnog gospodarstva u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti Kine.
(23)
Tu je mogućnost predložila Komisija putem obavijesti o pokretanju postupka i nijedna se zainteresirana stranka nije tome protivila unutar roka.
(24)
Cijene u Indoneziji smatraju se primjerenim nadomjeskom za cijene u Kini s obzirom na konkurentno domaće tržište u Indoneziji na kojem uvoz iz Kine raste i na kojem posluje najmanje šest proizvođača. Osim toga, čini se da se proizvod obuhvaćen ispitnim postupkom proizvodi samo u Uniji, Kini i Indoneziji. Tijekom trenutačnog ispitnog postupka nisu predstavljeni dokazi koji bi upućivali na suprotno.
(25)
Stoga je u svrhu ove revizije Indonezija korištena kao analogna zemlja tržišnog gospodarstva.
2.1.2. Kineski proizvođači izvoznici koji surađuju
2.1.2.1. Uvodne napomene
(26)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 8., dva su proizvođača, koja pripadaju istoj grupaciji „Rainbow Rich Industries” iz Hong Konga, surađivala tijekom ove revizije. Oni obuhvaćaju više od polovice izvoza ostvarenog u Uniji tijekom RRIP-a. Ne uzimajući u obzir proizvodnju i obujam prodaje trgovačkih društava koja nisu uključena u postupak, proizvođači koji surađuju obuhvatili su više od tri četvrtine ukupne kineske proizvodnje i gotovo polovicu njezinog kapaciteta. Reprezentativnost u smislu izvoza u Uniju bila je viša od 80 %. S obzirom na takvu razinu suradnje, detaljni podaci dobiveni od izvoznikâ koji surađuju korišteni su kao izvor u svrhu ocjene vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štetnog dampinga iz Kine.
(27)
Jedno od društava koje surađuje, Golden Time Enterprises (Shenzhen), tijekom RRIP-a u Uniju je izvezlo znatne količine proizvoda, dok njegovo povezano društvo, Jiantian Enterprises (Nanjing), nije izvozilo u EU od uvođenja mjera. Međutim, podaci sakupljeni na licu mjesta tijekom posjeta radi provjere trgovačkog društva koje nije izvozilo, društva Jiantian Enterprises (Nanjing), omogućili su detaljniji uvid u kinesko domaće tržište na kojem društvo ima znatan tržišni udio i znatan dio postojećeg kapaciteta.
(28)
Tijekom ispitnog postupka jedno je kinesko trgovačko društvo tvrdilo da su glavni domaći proizvođači održavali redovite sastanke radi dogovaranja referentne cijene za kinesko domaće tržište. S obzirom na prevladavajući položaj navedenih proizvođača, čini se da se ovim dogovorom kineske domaće cijene uspješno održavaju na relativno visokoj razini.
2.1.2.2. Uobičajena vrijednost
(29)
Uobičajena vrijednost društva Golden Time Enterprises (Shenzhen) izračunata je kao ponderirani prosjek cijene cjelokupne domaće prodaje tijekom RRIP-a, plaćene ili koju nezavisni kupci trebaju platiti za vrstu dotičnog proizvoda.
2.1.2.3. Izvozna cijena
(30)
Izvozna cijena društva Golden Time Enterprises (Shenzhen) u Uniju primjereno je prilagođena stvarna cijena ili cijena koju treba platiti za proizvod radi izvoza u EU.
2.1.2.4. Usporedba cijena
(31)
Uobičajena vrijednost uspoređena je s prosječnom izvoznom cijenom za svaku vrstu dotičnog proizvoda, na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine. Kako bi se osigurala primjerena usporedba, u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se tvrdilo i pokazalo da utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene vezano uz troškove prekooceanskog i domaćeg prijevoza tereta, kreditiranja, rukovanja i pakiranja.
2.1.2.5. Dampinška marža
(32)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je prema vrsti proizvoda na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranim prosječnim izvoznim cijenama na istoj razini trgovine. Ova je usporedba ukazala na postojanje dampinga tijekom RRIP-a na znatno višoj razini nego tijekom početnog ispitnog postupka. Ponderirana prosječna dampinška marža izražena kao postotak vrijednosti CIF na granici Unije iznosila je više od 30 % za društvo Golden Time Enterprises.
2.1.3. Ostali kineski proizvođači izvoznici
2.1.3.1. Uvodne napomene
(33)
Preostali izvoz iz Kine obuhvaćao je manje od 5 % potrošnje u Uniji.
(34)
Komisija je temeljila svoje zaključke vezane uz preostale kineske proizvođače izvoznike na podacima sakupljenima tijekom ispitnog postupka i službenim statističkim podacima Eurostata.
2.1.3.2. Uobičajena vrijednost
(35)
Uobičajena vrijednost za kineske izvoznike koji ne surađuju utvrđena je kao ponderirani prosjek domaćih prodajnih cijena indonezijskih proizvođača koji surađuju tijekom prodaje nezavisnim kupcima.
2.1.3.3. Izvozna cijena
(36)
Stoga je izvozna cijena za kineske izvoznike koji ne surađuju utvrđena na temelju raspoloživih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. U nedostatku pouzdanijih podataka, to je napravljeno upućivanjem na prosječnu uvoznu cijenu CIF granica Unije dobivenu na temelju statističkih podataka Eurostata o uvozu tijekom RRIP-a.
2.1.3.4. Usporedba cijena
(37)
Ponderirani prosjek izvozne cijene utvrđen za preostale kineske izvoznike uspoređen je s ponderiranim prosjekom uobičajene vrijednosti provjerenih indonezijskih proizvođača, na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine.
(38)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjena je odgovarajuća prilagodba razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene vezano uz troškove prekooceanskog i domaćeg prijevoza tereta, osiguranja, rukovanja i pakiranja. U nedostatku pouzdanijih podataka, prilagodbe su izvršene na temelju provjerenih troškova kineskog izvoznika koji surađuje.
2.1.3.5. Dampinška marža
(39)
Dampinška marža izračunata je kao iznos za koji je uobičajena vrijednost, izračunata u uvodnoj izjavi 35., premašila izvoznu cijenu, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 36. Tako dobiveni rezultati ukazuju na očit nastavak dampinških praksa tijekom razdoblja valjanosti mjera, uz dampinšku maržu višu od 5 %.
2.1.4. Zaključci o dampingu iz Kine
(40)
S obzirom na prethodno navedeno, zaključeno je da se damping iz Kine nastavio tijekom razdoblja primjene mjera.
2.2. INDONEZIJA
2.2.1. Uvodne napomene
(41)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 8., dva su proizvođača surađivala tijekom ove revizije, PT Golden Sari i PT Tunggak Waru Semi. Njihova reprezentativnost u smislu izvoza u Uniju iznosila je između 40 % i 60 % tijekom RRIP-a (4).
(42)
Prema podacima koje je sakupila Komisija u Indoneziji posluju još najmanje četiri proizvođača dotičnog proizvoda. Prema tim podacima, proizvođači koji surađuju obuhvaćaju otprilike jednu trećinu ukupne indonezijske proizvodnje i kapaciteta. Stoga se razina suradnje Indonezije tijekom ove revizije smatra niskom.
(43)
U pogledu prethodno navedenog i u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, podaci o domaćim cijenama, cijenama izvoza u ostale zemlje, proizvodnji i kapacitetu Indonezije za indonezijske proizvođače izvoznike koji ne surađuju temeljile su se na najboljim dostupnim činjenicama, uključujući pritužbu i javno dostupne podatke. Odgovarajuće indonezijske vlasti obaviještene su o primjeni članka 18. i razlozima primjene. Indonezijske vlasti u tom pogledu nisu iznijele nikakve komentare.
(44)
Od dva društva koja surađuju samo je jedno izvozilo u Uniju tijekom RRIP-a, društvo PT Golden Sari. Iako nije bilo moguće utvrditi dampinšku maržu za društvo PT Tunggak Waru Semi, jer navedeno trgovačko društvo nije izvozilo u Uniju tijekom RRIP-a, njegovi su podaci ipak korišteni u svrhu dobivanja podataka, između ostalog, vezanih uz proizvodnju, kapacitete i izvoz u treće zemlje, što je omogućilo bolji uvid u indonezijsko domaće i izvozno tržište.
2.2.2. Indonezijski proizvođači izvoznici koji surađuju
2.2.2.1. Uobičajena vrijednost
(45)
Uobičajena vrijednost društva PT Golden Sari izračunata je kao ponderirani prosjek cijene cjelokupne domaće prodaje tijekom RRIP-a, plaćene ili koju nezavisni kupci trebaju platiti za vrstu dotičnog proizvoda.
2.2.2.2. Izvozna cijena
(46)
Izvozna cijena za društvo PT Golden Sari utvrđena je na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti tijekom RRIP-a nezavisnim kupcima u Uniji.
2.2.2.3. Usporedba cijena
(47)
Uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom za svaku vrstu dotičnog proizvoda, na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine.
(48)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjena je odgovarajuća prilagodba razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. U tom su pogledu izvršene prilagodbe vezane uz troškove međunarodnog prijevoza tereta, osiguranja, domaćeg prijevoza tereta, pakiranja i kreditiranja.
2.2.2.4. Dampinška marža
(49)
Rezultat usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene pokazao je da tijekom RRIP-a nije došlo do dampinga od strane društva PT Golden Sari.
2.2.3. Ostali indonezijski proizvođači izvoznici
2.2.3.1. Uvodne napomene
(50)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 43., zbog niske razine suradnje Indonezije, dampinška je marža izvoznika koji ne surađuju određena u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno na temelju raspoloživih činjenica.
2.2.3.2. Uobičajena vrijednost
(51)
Uobičajena vrijednost izračunata je kao ponderirana prosječna uobičajena vrijednost koja je izračunata za dva proizvođača koji surađuju.
2.2.3.3. Izvozna cijena
(52)
U nedostatku pouzdanijih podataka, izvozna cijena indonezijskih izvoznika koji ne surađuju određena je na temelju prosječne uvozne cijene CIF granica Unije dobivene na temelju statističkih podataka Eurostata o uvozu tijekom RRIP-a.
2.2.3.4. Usporedba cijena
(53)
Tako dobiveni ponderirani prosjek cijena izvoza Indonezije u Uniju uspoređen je na razini franko tvornica s ponderiranom prosječnom uobičajenom vrijednosti indonezijskih proizvođača koji surađuju.
(54)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjena je odgovarajuća prilagodba razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. U tom su pogledu izvršene prilagodbe vezane uz troškove međunarodnog prijevoza tereta, osiguranja, domaćeg prijevoza tereta, rukovanja, pakiranja i kreditiranja.
2.2.3.5. Dampinška marža
(55)
Usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, kako je prethodno navedeno, pokazala je postojanje dampinga. Utvrđena dampinška marža, kao postotak uvozne cijene CIF granica Unije, iznosila je skoro 30 %.
2.2.4. Zaključci o dampingu iz Indonezije
(56)
U pogledu gore navedenog, zaključeno je da se damping nastavio u slučaju znatnog broja indonezijskih proizvođača tijekom razdoblja primjene mjera.
3. RAZVOJ UVOZA AKO BI SE MJERE STAVILE IZVAN SNAGE
(57)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je bi li se damping ponovio prestanu li vrijediti mjere na snazi koje se odnose na Kinu i Indoneziju.
(58)
U svrhu utvrđivanja bi li se damping ponovio u slučaju da se mjere stave izvan snage, Komisija je razmotrila dostupne podatke vezane uz okolnosti izvoznika i tržišne uvjete. Analiza se u prvom redu temeljila na podacima dobivenim iz odgovora na upitnik koje su dali proizvođači koji surađuju i provjerenim tijekom posjeta radi provjere na licu mjesta. Korišteni su i ostali izvori podatka, poput statističkih podataka Eurostata vezanih uz uvoz i službenih statističkih podataka koji se odnose na izvoz i tržišta, dobivenih od dotičnih zemalja.
3.1. KINA
3.1.1. Uvodne napomene
(59)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26., proizvođači koji surađuju predstavljali su više od tri četvrtine kineske proizvodnje tijekom RRIP-a. S obzirom na to da je razina suradnje visoka, utvrđeno je da se pouzdani podaci o izvozu dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RRIP-a mogu sakupiti direktno od proizvođača izvoznika. Općenitije, podaci koji se odnose na kinesko domaće tržište sakupljeni su od oba provjerena proizvođača.
(60)
Podsjeća se da je ispitni postupak pokazao da se damping od strane dotičnih kineskih trgovačkih društava uključenih u ovu reviziju nastavio na znatno višoj razini od one utvrđene tijekom početnog ispitnog postupka.
3.1.2. Neiskorišteni kapacitet i zalihe
(61)
Prema podacima koje je Komisija sakupila tijekom ispitnog postupka, slobodni proizvodni kapacitet dostupan trgovačkim društvima uključenim u ovu reviziju u Kini mnogo je puta veći od veličine tržišta Unije. Ispitni je postupak pokazao da domaća potrošnja u Kini vjerojatno neće u značajnoj mjeri prihvatiti navedeni dodatni kapacitet.
(62)
Jedan je kineski proizvođač tvrdio da je namjeravao znatno smanjiti svoj proizvodni kapacitet nakon RRIP-a. Međutim, o tome nisu podneseni materijalni dokazi. Čak i kad bi to u teoriji dovelo do smanjenja kineskog kapaciteta, ostali bi kineski proizvođači bili potaknuti povećati iskorištenost svojih slobodno dostupnih kapaciteta da bi nadomjestili manjak koji bi nastao vezano uz kineski izvoz.
(63)
Štoviše, mogućnost ostalih tržišta trećih zemalja da prihvate dodatni, značajan obujam kineskog uvoza je ograničena. Za početak, nekoliko velikih zemalja ne uvozi dotični proizvod iz zakonskih razloga (između ostalih, Sjedinjene Američke Države, Indija, Japan, Meksiko, Južna Koreja i cijeli Bliski istok). Osim toga, na temelju podataka sakupljenih tijekom ispitnog postupka, na preostalim velikim tržištima NC-a (Južna Amerika, Južna Afrika i Azija) u narednim se godinama ne očekuje znatan porast. Stoga tržište Unije ostaje ključno tržište za proizvod, privlačno ne samo zbog veličine nego i postojanja dobro poznatih, dobro uspostavljenih kanala distribucije za uvoz navedenog proizvoda.
(64)
Na posljetku je razmotreno bi li se prekomjerni kapacitet mogao preusmjeriti na proizvodnju ostalih proizvoda unutar uključenih trgovačkih društava. Navedeno, međutim, ne bi bilo moguće jer provjereni proizvođači u značajnim količinama ne proizvode niti jedan drugi proizvod i nema dokaza da bi se ostali kineski proizvođači lako prebacili na ostale proizvode.
(65)
Prethodno navedeno ukazuje na vjerojatnost nastavka velikih količina izvoza iz Kine u Uniju, u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
3.1.3. Odnos između cijena u Uniji i cijena na kineskom domaćem tržištu
(66)
Komisija je utvrdila da su velike količine uvoza iz Kine u Uniju napravljene po cijenama nižim od cijena na kineskom domaćem tržištu. Prodajne cijene navedenog uvoza, s obzirom na njihovu razinu i tržišni udio kineskog dampinškog uvoza, moraju se uzeti u obzir kao referentna cijena u Uniji: ostali kineski izvoznici želeći ući na tržište sa značajnim količinama vjerojatno će se prilagoditi tim niskim cijenama i sudjelovati u dampingu.
3.1.4. Odnos izvoznih cijena za treće zemlje i cijena na kineskom domaćem tržištu
(67)
Komisija je usporedila provjerene kineske cijene izvoza u treće zemlje s provjerenim kineskim domaćim cijenama da bi dodatno ispitala ponašanje cijena kineskih izvoznika, u slučaju prekida mjera na snazi.
(68)
Utvrđeno je da su cijene izvoza u treće zemlje bile dosljedno niže od domaćih cijena i usklađene s cijenama izvoza u EU, što potvrđuje uzorak dampinga koji se čini strukturiranim u navedenom sektoru u Kini.
3.1.5. Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji
(69)
Komisija je usporedila kineske cijene izvoza u treće zemlje s cijenama koje prevladavaju u Uniji da bi utvrdila bi li, u slučaju stavljanja mjera izvan snage, došlo do poticanja izvoza u Uniju.
(70)
Kineske izvozne cijene u treće zemlje bile su općenito ispod razine cijena u Uniji. To potvrđuje da kineski izvoznici vjerojatno neće preusmjeriti izvoz u EU na ostala tržišta.
3.1.6. Zaključci o Kini
(71)
Ocjena prethodno navedenih čimbenika pokazala je da su izvoznici uključeni u reviziju nastavili izvoziti značajne količine dotičnog proizvoda u Uniju, po dampinškim cijenama. Kineski izvoz u ostale treće zemlje također se odvija po dampinškim cijenama što ukazuje na strukturalan uzorak dampinškog ponašanja. Kineske su domaće cijene više i ne postoje naznake da će se u bližoj budućnosti smanjiti. Velik, slobodno dostupan kapacitet kineskih izvoznika, manjak drugih velikih tržišta za takav kapacitet i privlačnost tržišta EU-a potiču kineske proizvođače izvoznike da usmjere još veće količine na tržište Unije po dampinškim cijenama, u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
(72)
Uzimajući u obzir prethodno navedene podatke i informacije, zaključuje se da će se damping iz Kine vjerojatno nastaviti ili ponoviti u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
3.2. INDONEZIJA
3.2.1. Uvodne napomene
(73)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., proizvođači koji surađuju predstavljali su manji dio indonezijske proizvodnje i kapaciteta te se stoga primijenio članak 18.
(74)
Također se podsjeća da je ispitni postupak pokazao da se damping iz Indonezije tijekom RRIP-a od strane proizvođača koji ne surađuju nastavio.
3.2.2. Neiskorišteni kapacitet i zalihe
(75)
Tijekom revizije utvrđeno je da ukupan slobodno dostupan kapacitet u Indoneziji iznosi više od tri četvrtine veličine tržišta Unije. Čak i ako se izvoznici koji surađuju ne uzmu o obzir, preostali slobodan kapacitet i dalje obuhvaća gotovo polovicu tržišta Unije. Službeni indonezijski statistički podaci ukazuju na to da indonezijski proizvođači gube tržišni udio zbog agresivne politike kineskih konkurenata na domaćem i međunarodnom tržištu. Stoga će se slobodno dostupan indonezijski kapacitet u budućnosti vjerojatno dodatno povećati.
(76)
Ispitano je bi li se ukupan slobodno dostupan kapacitet u Indoneziji mogao prihvatiti prodajom trećim zemljama, no kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 63., tržišta trećih zemalja nisu predviđena za prihvaćanje predmetnog prekomjernog kapaciteta. Također je ispitano bi li se prekomjeran kapacitet mogao prihvatiti prodajom na domaćem tržištu. Međutim, kako je prethodno navedeno, prema službenim indonezijskim podacima tržišni se udio indonezijskih proizvođača na domaćem tržištu smanjuje pod pritiskom kineskog uvoza. Na posljetku, razmotrena je mogućnost prebacivanja proizvodnje na ostale slične proizvode; zbog istog razloga poput onog navedenog u uvodnoj izjavi 64. nije vjerojatno da bi se prekomjerni kapacitet mogao iskoristiti na taj način.
(77)
Zaključak je da bi velik (i rastući) dostupan kapacitet u Indoneziji, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, u značajnoj mjeri bio usmjeren prema Uniji.
3.2.3. Odnos između cijena u Uniji i cijena na indonezijskom domaćem tržištu
(78)
Cijene na indonezijskom domaćem tržištu više su od cijena na tržištu Unije, neovisno o sve većem pritisku kineskog izvoza na indonezijskom tržištu. S obzirom na nisku razinu cijena kineskog uvoza u Uniju za takav prilično homogen proizvod, navedene bi cijene postale referentna cijena s kojom bi se indonezijski izvoznici vjerojatno izjednačili i time vršili damping u slučaju da mjere prestanu vrijediti. To se razmatranje odnosi na izvoznike koji surađuju i one koji ne surađuju.
(79)
Da mjere prestanu vrijediti samo za Indoneziju i Kinu, tržište bi Unije u smislu cijene postalo još privlačnije indonezijskim proizvođačima. Bez antidampinških mjera mogli bi povećati cijene i tako iskoristiti antidampinšku pristojbu koju bi kineski izvoznici i dalje morali plaćati. Valja nadodati da su, u slučaju sličnog scenarija vezanog uz razine cijena i razlike u cijenama između kineskih i indonezijskih izvoznika utvrđenih tijekom početnog ispitnog postupka, indonezijski izvoznici izvozili značajne količine u EU.
(80)
Na kraju također treba napomenuti da se indonezijski izvoz u EU stalno smanjivao nakon uvođenja mjera što učvršćuje zaključak da indonezijski izvoznici nisu sposobni ili voljni prodavati značajne količine na tržištu EU-a po nedampinškim cijenama.
3.2.4. Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i cijena na indonezijskom domaćem tržištu
(81)
Što se tiče proizvođača izvoznika koji surađuju, njihove provjerene cijene izvoza u treće zemlje više su od indonezijskih domaćih cijena.
(82)
Za izvoznike koji ne surađuju nije bilo moguće dobiti pojedinačne podatke tijekom ispitnog postupka. Dostupni službeni indonezijski statistički podaci koji se odnose na prosječne izvozne cijene cjelokupnog indonezijskog izvoza čine se netočnim u apsolutnom smislu jer su izvozne cijene znatno pretjerane. Međutim, isti statistički podaci ukazuju na to se izvozne cijene za treće zemlje čine nižima od izvoznih cijena za Uniju. To znači da bi bar veći dio indonezijskog izvoza u treće zemlje također bio dampinški. U svakom slučaju, statistički podaci vezani uz indonezijski izvoz ukazuju na nagli pad izvezenih količina što pokazuje da, na trenutačnim razinama cijena, indonezijski izvoznici trpe štetu zbog kineske konkurencije.
3.2.5. Odnos između izvoznih cijena za treće zemlje i cijena u Uniji
(83)
Za proizvođača koji surađuje izvozne cijene za treće zemlje bile se općenito više od razina cijena u Uniji. Međutim, bez obzira na ostatak indonezijskih proizvođača, dostupni službeni indonezijski statistički podaci daju drukčiju sliku. To znači da bi u slučaju većeg djela indonezijskih izvoznika damping postojao i prilikom izvoza u treće zemlje.
(84)
Ta razlika između izvoznih cijena za Uniju i izvoznih cijena za ostatak svijeta potiče indonezijske izvoznike da preusmjere izvoz u Uniji. Dođe li do prekida mjera koje se odnose na uvoz podrijetlom iz Kine taj bi zaključak bio dodatno potvrđen.
3.2.6. Zaključci o Indoneziji
(85)
Ocjena prethodno navedenih čimbenika pokazala je da se indonezijski uvoz u značajnoj mjeri odvijao po dampinškim cijenama u Uniji i na tržištima trećih zemalja, što ukazuje na strukturalni uzorak dampinškog ponašanja. Velik, slobodno dostupan kapacitet indonezijskih izvoznika, manjak drugih velikih tržišta za takav kapacitet i privlačnost tržišta EU-a potiču indonezijske proizvođače izvoznike da usmjere još veće količine na tržište Unije po dampinškim cijenama, u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
(86)
Uzimajući u obzir prethodno navedene podatke i informacije, zaključuje se da će se damping iz Indonezije vjerojatno nastaviti ili ponoviti u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
4. KOMENTARI NAKON OBJAVE
(87)
Indonezijske vlasti nisu unutar određenog roka reagirale na obavijest da se članak 18. može primijeniti na proizvođače koji ne surađuju. Međutim, nakon objave, indonezijske vlasti i jedan od indonezijskih proizvođača koji surađuje tvrdili su da dva indonezijska proizvođača koji surađuju predstavljaju značajan segment indonezijske industrije. Stranke su tvrdile da bi se zbog toga stupanj suradnje Indonezije trebao smatrati značajnim te da članak 18. ne bi trebalo primijeniti. Štoviše, prethodno navedene stranke tvrdile su da nisu u položaju surađivati s obzirom na to da nekoliko indonezijskih proizvođača nije tijekom RRIP-a izvozilo u Uniju. Naposljetku se tvrdilo da, s obzirom na to da jedan od proizvođača koji surađuju predstavlja izuzetno velik dio indonezijskog izvoza, navedene proizvođače koji surađuju treba smatrati reprezentativnima i da zbog toga što damping nije utvrđen u slučaju navedenog trgovačkog društva mjere za Indoneziju trebaju prestati vrijediti.
(88)
Valja razjasniti da se članak 18. nije primjenjivao na proizvođače koji surađuju, čiji su podaci u potpunosti uzeti u obzir tijekom ispitnog postupka. Što se tiče primjene članka 18. na ostatak indonezijskih proizvođača, u nedostatku podataka od navedenih stranaka, službe Komisije morale su se osloniti na najbolje dostupne činjenice. Valja upozoriti da službe Komisije, da bi ocijenile vjerojatnost nastavka i/ili ponavljanja dampinga tijekom revizije nakon isteka mjere, također moraju ocijeniti elemente koji se odnose na cjelokupno stanje industrije zemlje izvoznice, poput domaćeg kapaciteta, proizvodnje i cijena te izvoza u treće zemlje.
(89)
S obzirom na to da indonezijska društva koja se bave proizvodnjom i koja nisu surađivala predstavljaju velik dio indonezijske industrije u smislu izvoza u Uniju te proizvodnje i izvoza u treće zemlje, Komisija potvrđuje primjenu članka 18. uz upućivanje na indonezijske proizvođače koji ne surađuju kako je navedeno u uvodnoj izjavi 43.
(90)
Vezano uz zahtjev za ukidanje mjera na indonezijski izvoz treba napomenuti da indonezijske vlasti nisu osigurale podatke koji bi promijenili zaključak Komisije o reprezentativnosti izvoznika koji surađuje, koja iznosi između 40 % i 60 % ukupnog indonezijskog izvoza tijekom RRIP-a, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41. Stoga se izvoznik u slučaju kojeg nije utvrđen damping ne može smatrati reprezentativnim u smislu cjelokupnog indonezijskog izvoza. Ostatak indonezijskog uvoza izvršen je po dampinškim cijenama, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 55. Stoga se potvrđuje zaključak da se damping iz tog dijela indonezijskog izvoza nastavio. Štoviše, nedostatak nastavka dampinga sam po sebi nije dovoljan razlog za prekid antidampinških mjera, ako se utvrdi vjerojatnost ponavljanja, što je slučaj u ovoj reviziji nakon isteka mjere. Zaključno, zahtjev za ukidanje mjera na temelju nedostatka dampinga od strane indonezijskog izvoznika koji surađuje ne može se prihvatiti.
(91)
Indonezijske vlasti i jedan indonezijski proizvođač koji surađuje zatražili su iznošenje svih brojeva koji se odnose na ukupni indonezijski izvoz u Uniju. Međutim, podsjeća se da je indeksiranje tih podatka (vidjeti napomenu uvodnoj izjavi 41.) bilo potrebno radi zaštite od iznošenja osjetljivih poslovnih podataka indonezijskog proizvođača izvoznika. Malo tržište i ograničen broj zainteresiranih stranaka opravdavaju indeksiranje tih brojeva. Zaključno, razlozi za primjenjivanjem povjerljivosti utemeljeni su i zahtjev za iznošenjem brojeva koji se odnose na ukupan indonezijski izvoz u Uniji se, stoga, ne može prihvatiti.
5. ZAKLJUČAK O VJEROJATNOSTI NASTAVKA I/ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(92)
Na temelju gore navedenog, zaključuje se da je vjerojatno da će se damping iz obje zemlje obuhvaćene ovom revizijom nastaviti ako mjere budu stavljene izvan snage.
D. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(93)
NC u Uniji proizvodi samo proizvođač podnositelj zahtjeva, društvo Productos Aditivos S.A. Stoga se smatralo da navedeno trgovačko društvo predstavlja industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
2. POTROŠNJA UNIJE
(94)
Podaci o potrošnji Unije temeljili su se na kumuliranom obujmu uvoza dotičnog proizvoda u Uniju temeljenog na statističkim podacima Eurostata i ukupnoj provjerenoj prodaji industrije Unije na tržištu Unije. Uzimajući u obzir da su navedeni podaci dobiveni iz dva izvora i da prodaja podnositelja zahtjeva treba biti povjerljiva, razvoj potrošnje naveden je u obliku indeksa u nastavku.
(95)
Potrošnja NC-a u Uniji tijekom razmatranog razdoblja iznosila je između 5 000 i 7 000 tona. Povećala se za 6 % između 2005. i 2006. i za 15 % između 2006. i 2007.Između 2007. i RRIP-a smanjila se za 18 %.
Tablica 1.
Potrošnja Unije
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Indeks
100
106
122
103
3. UVOZ IZ DOTIČNIH ZEMALJA
3.1. KUMULACIJA
(96)
Komisija je razmatrala treba li učinak dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja ocijeniti kumulativno na temelju kriterija određenih člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe. U tom je članku navedeno da učinke uvoza iz dviju ili više zemalja koje istodobno podliježu antidampinškim ispitnim postupcima treba ocijeniti kumulativno samo ako se utvrdi da: (a) marža dampinga utvrđena u smislu uvoza iz svake zemlje veća je od marže de minimis kako je navedeno u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe, i obujam uvoza svake zemlje nije zanemariv; i (b) kumulativna ocjena učinaka uvoza primjerena je zbog konkurentskih uvjeta između uvezenih proizvoda i konkurentskih uvjeta između uvezenih proizvoda i istovjetnog proizvoda iz Unije.
(97)
U tom je smislu najprije utvrđeno da su dampinške marže utvrđene za svaku od dotičnih zemalja bile veće od marži de minimis. Osim toga, obujam dampinškog uvoza iz svake od navedenih zemalja nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. Osnovne uredbe. Obujam uvoza za Kinu i Indoneziju predstavljao je oko 50 % potrošnje Unije tijekom RRIP-a. Pri izračunu obujma uvoza nedampinški uvoz je isključen.
(98)
Ispitni je postupak pokazao da su konkurentski uvjeti između dampinškog uvoza i između dampinškog uvoza i istovjetnog proizvoda Unije bili slični. Utvrđeno je da su, bez obzira na podrijetlo, NC proizveden/prodan od strane dotičnih zemalja i onaj proizvede/prodan od industrije Unije međusobno konkurentni jer su jako slični u smislu osnovnih svojstava, sa stajališta korisnika uglavnom su zamjenjivi i distribuiraju se putem istih kanala distribucije. Cijene koje se odnose na uvoz iz Kine za koji vrijede mjere i dampinški uvoz iz Indonezije također su jednake veličine. Osim toga, prilikom usporedbe cijena na istoj razini trgovine, utvrđeno je da navedene cijene nelojalno snižavaju cijene industrije Unije.
(99)
S obzirom na prethodno navedeno, utvrđeno je da su svi kriteriji određeni člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe u smislu uvoza iz Kine za koji vrijede mjere i dampinškog uvoza iz Indonezije ispunjeni te da učinak navedenog uvoza treba ocijeniti kumulativno.
3.2. OBUJAM I TRŽIŠNI UDIO DAMPINŠKOG UVOZA
(100)
Razvoj dampinškog uvoza iz Kine i Indonezije i njihov tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja bio je kako slijedi:
Tablica 2.
Ukupni dampinški uvoz
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Indeks
100
109
198
195
Tablica 3.
Tržišni udio dampinškog uvoza
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Indeks
100
103
161
189
(101)
Obujam dampinškog uvoza i tržišni udio dampinškog uvoza gotovo su se udvostručili tijekom razmatranog razdoblja.
3.3. RAZVOJ I PONAŠANJE CIJENA UVOZA DOTIČNOG PROIZVODA
3.3.1. Razvoj cijena
(102)
Prosječna cijena dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijala se kako slijedi:
Tablica 4.
Prosječne cijene dampinškog uvoza
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Indeks
100
103
104
99
(103)
Podaci iz tablice 4. dobiveni su iz dostupnih statističkih podataka, uključujući Eurostat. Opći trend uvoznih cijena za Uniju pokazuje povećanje do 2007. i zatim smanjenje tijekom RRIP-a na razinu nižu od one 2005.
3.3.2. Sniženje cijena
(104)
U svrhu utvrđivanja sniženja cijena Komisija je svoju analizu temeljila na podacima dobivenim tijekom ispitnog postupka od proizvođača izvoznika iz Kine koji surađuje. Za ostala trgovačka društva iz Kine i Indonezije koja nisu surađivala u ovom slučaju, sniženje cijena utvrđeno je na temelju podataka Eurostata.
(105)
Pristup izračunu sniženja cijena isti je kao u ispitnom postupku. Uvozne cijene, uključujući antidampinške pristojbe, proizvođača izvoznika uspoređene su s cijenama industrije Unije, na temelju ponderiranih prosjeka proizvoda iste kvalitete tijekom RRIP-a. Cijene industrije Unije prilagođene su na razini franko tvornica i uspoređene s uvoznim cijenama CIF granica Unije, uz dodatak antidampinških i carinskih pristojba. Usporedba cijena napravljena je na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta.
Tablica 5.
Sniženje cijena
2008. (RRIP)
Kina:
-
Golden Time
-
ostala trgovačka društva
21,6 %
3,2 %
Indonezija:
-
ostala trgovačka društva
18,7 %
4. UVOZ IZ OSTALIH ZEMALJA
Uvoz iz ostalih trećih zemalja bio je zanemariv (manje od 50 tona na godinu) tijekom razmatranog razdoblja i, stoga, nije utjecao na stanje industrije Unije.
5. GOSPODARSKO STANJE INDUSTRIJE UNIJE
(106)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije od 2005. do RRIP-a.
(107)
Kako bi se poštovale povjerljive poslovne informacije, podatke o industriji Unije potrebno je predstaviti u indeksiranom obliku.
5.1. PROIZVODNJA, PROIZVODNI KAPACITET I ISKORIŠTENOST KAPACITETA
(108)
Proizvodnja industrije Unije smanjila se za 13 % od 2005. do RRIP-a. Proizvodni kapacitet ostao je nepromijenjen tijekom istog razdoblja, a iskorištenost kapaciteta se, u skladu s razvojem proizvodnje, smanjila za 10 %.
Tablica 6.
U indeksima
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Proizvodni kapacitet
100
100
100
100
Obujam proizvodnje
100
106
88
87
Iskorištenost kapaciteta
100
106
88
87
5.2. PRODAJA U UNIJI
(109)
Podaci u tablici 7. ukazuju na jasno smanjenje obujma prodaje industrije Unije. Situaciju pogoršava činjenica da se ukupna potrošnja, kako je prikazano u tablici 1., povećala za 3 % tijekom istog razdoblja. Tržišni se udio industrije Unije između 2005. i RRIP-a drastično smanjio. To je u suprotnosti sa stalno rastućim tržišnim udjelom (vidjeti uvodnu izjavu 100.) kumulativnog dampinškog uvoza iz Kine i Indonezije tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije je zbog smanjenja obujma povećala je svoje jedinične prodajne cijene. U cijelosti, usprkos povećanju jediničnih cijena, industrija Unije i dalje je tijekom RRIP-a ostvarivala gubitke vezane uz prodaju NC-a.
Tablica 7.
U indeksima
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Obujam prodaje
100
93
81
72
Tržišni udio
100
88
66
70
Jedinične prodajne cijene
100
100
108
123
5.3. ZALIHE
(110)
Razina zaliha proizvođača Unije znatno se mijenjala između 2005. i RRIP-a, a tijekom razmatranog razdoblja smanjila se za gotovo polovinu.
Tablica 8.
Indeks
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Zalihe (u tonama)
100
113
29
53
5.4. PROFITABLINOST
(111)
Usprkos cjelokupnom blagom napretku, profitabilnost industrije Unije i dalje je ostala negativna tijekom razmatranog razdoblja.
5.5. ZAPOSLENOST, PRODUKTIVNOST I PLAĆE
(112)
Stopa zaposlenosti u industriji Unije smanjila se za 19 % tijekom razmatranog razdoblja. Produktivnost po zaposleniku (utvrđena na temelju broja proizvedenih tona podijeljenog s brojem zaposlenika) se povećala. Prosječni troškovi zaposlenosti po zaposleniku povećali su se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 9.
U indeksima
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Zaposlenost
100
88
91
81
Trošak zaposlenosti po zaposleniku
100
99
81
105
Produktivnost (po zaposleniku)
100
121
97
107
5.6. ULAGANJA, POVRAT ULAGANJA
(113)
Tijekom razmatranog razdoblja, ulaganja su se manjila gotovo za polovinu, ukazujući na cjelokupno negativno stanje proizvođača Unije. Razina povrata ulaganja izražena kao odnos između neto dobiti jedinog proizvođača Unije i bruto knjigovodstvenih vrijednosti njegove dugotrajne imovine odražava trend profitabilnosti. Povrat ulaganja drastično se smanjio za gotovo 80 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 10.
U indeksima
2005.
2006.
2007.
2008. (RRIP)
Ulaganje
100
44
7
53
Povrat ulaganja
100
54
20
21
5.7. NOVČANI TOK I SPOSOBNOST PRIKUPLJANJA KAPITALA
(114)
Novčani tok industrije Unije bilo je moguće ocijeniti samo u odnosu na ukupnu aktivnost industrije Unije. Ostao je neznatno pozitivan 2005., no potom je oslabio i postao negativan tijekom ostatka razmatranog razdoblja. Zbog gubitaka pretrpljenih tijekom razmatranog razdoblja industriji Uniji postalo je teže prikupiti kapital.
5.8. VISINA DAMPINGA
(115)
Damping iz obje dotične zemlje nastavio se tijekom RRIP-a, uz iznimku suradnje indonezijskog proizvođača izvoznika. S obzirom na ukupni izvezeni obujam i cijene dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja, taj se učinak ne može smatrati zanemarivim.
5.9. OPORAVAK OD PRETHODNOG DAMPINGA
(116)
Antidampinške mjere protiv uvoza NC-a podrijetlom iz Kine i Indonezije uvedene su u ožujku 2004.U tom je razdoblju razmatran samo parcijalni povrat stanja proizvođača Unije kako je prethodno navedeno.
5.10. ZAKLJUČAK O ŠTETI
(117)
Prisutnost uvoza po niskim cijenama iz Kine i Indonezije znatno je porasla na tržištu Unije. Određeni pokazatelji štete industrije Unije pokazuju znakove povrata, a drugi, pak, negativan razvoj.
(118)
Uzimajući u obzir cjelokupno stanje jedinog proizvođača Unije koje se pogoršava kao i raspon dampinškog uvoza iz Kine i Indonezije i značajno sniženje cijena, smatra se da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu.
6. UČINAK DAMPINŠKOG UVOZA IZ DOTIČNIH ZEMALJA I UČINAK OSTALIH ČIMBENIKA
6.1. UČINAK DAMPINŠKOG UVOZA IZ DOTIČNIH ZEMALJA
(119)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 100., kumulirani obujam i tržišni udio dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja gotovo su se udvostručili tijekom razmatranog razdoblja. Također je zabilježeno značajno sniženje cijena za obje dotične zemlje. Uzimajući u obzir očito vremensko podudaranje pogoršanja stanja industrije Unije i značajnog povećanja kumuliranog dampinškog uvoza iz Kine i Indonezije, navedeni je uvoz nanio štetu industriji Unije. Dampinški uvoz iz Kine i Indonezije povećao je njihov prodor na tržište EU-a i preuzeo znatan tržišni udio koji je dotad pripadao proizvođaču Unije.
6.2. UČINAK DRUGIH ČIMBENIKA
(120)
Komisija je analizirala jesu li bilo koji drugi poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, mogli utjecati na nastavak štete koju je pretrpio proizvođač Unije, da se moguća šteta uzrokovana drugim čimbenicima ne bi pripisala dampinškom uvozu.
6.2.1. Učinak nedampinškog uvoza iz Kine i Indonezije
(121)
Obujam nedampinškog uvoza iz Kine i Indonezije stalno je opadao tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajuće cijene navedenog uvoza bile su stalno više od cijena dampinškog uvoza. Na toj osnovi nedampinški uvoz iz Kine i Indonezije nije doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
6.2.2. Uspješnost na izvoznim tržištima
(122)
Izvozna prodaja proizvođača Unije izvan EU-a predstavljala je manje od 25 % njegove cjelokupne prodaje. Suprotno prodaji u Uniji, profitabilnost izvozne prodaje porasla je tijekom razmatranog razdoblja i, stoga, nije mogla doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
6.2.3. Fluktuacija cijena sirovina
(123)
Moguće je da je fluktuacija cijena sirovina NC-a u određenoj mjeri negativno utjecala na uspješnost industrije Unije. Međutim, taj čimbenik nije dovoljan da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između pretrpljene štete i dampinškog uvoza. Promjene cijena sirovina trebale bi utjecati na dampinški uvoz u sličnom omjeru kao i na troškove proizvođača Unije jer su usko povezane s cijenama nafte i uree.
6.2.4. Promjene u uzorcima potrošnje
(124)
Promjene u uzorcima potrošnje zbog pojavljivanja novih proizvoda na tržištu nisu znatno utjecale na potrošnju NC-a. Čini se da NC i novi proizvodi nisu izravno zamjenjivi.
6.3. ZAKLJUČAK
(125)
Na toj se osnovi zaključuje da je dampinški uvoz iz Kine i Indonezije uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije i da nijedan drugi čimbenik nije prekinuo tu uzročno-posljedičnu vezu.
E. VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE
1. UČINAK PREDVIĐENOG OBUJMA I CIJENA NA STANJE INDUSTRIJE UNIJE U SLUČAJU STAVLJANJA MJERA IZVAN SNAGE
(126)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, uvoz iz zemalja koje su obuhvaćene trenutačnom revizijom ocijenjen je da bi se utvrdila vjerojatnost nastavka štete.
(127)
U odnosu na vjerojatni učinak isteka mjera na snazi na industriju Unije, sljedeći su čimbenici razmotreni u skladu s gore navedenim elementima u smislu vjerojatnosti nastavka dampinga.
1.1. KINA
(128)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 40., izvoz iz Kine koji su obavljali izvoznici uključeni u ovu reviziju nastavio se po dampinškim cijenama. Čini se da je kineski izvoz u ostale treće zemlje također bio dampinški, što ukazuje na strukturalni uzorak ponašanja dampinga.
(129)
Analiza dostupnih kapaciteta u Kini pokazala je da je slobodno dostupan proizvodni kapacitet trgovačkih društava uključenih u ovu reviziju u Kini mnogo puta veći od veličine tržišta Unije (vidjeti uvodnu izjavu 61.). Tržišta ostalih trećih zemalja imaju ograničenu mogućnost prihvaćanja značajnog dodatnog obujma kineskog uvoza (vidjeti uvodnu izjavu 63.). Navedeno potiče kineske proizvođače izvoznike da velik obujam izvoza po dampinškim cijenama usmjere na tržište Unije, u slučaju da mjere prestanu vrijediti (vidjeti uvodnu izjavu 65.).
(130)
Utvrđene značajne razine dampinga i nelojalno sniženje cijena upućuju na to da bi navedeni izvoz obujma u Uniju bio izvršen po dampinškim cijenama koje bi bilo znatno niže od troškova proizvođača Unije.
(131)
Kombinirani učinak takvog obujma i cijena kao takav bi mogao dovesti do pogoršanja već nesigurnog stanja industrije Unije. Takav bi scenarij najvjerojatnije doveo do dodatnog sniženja cijena i/ili niže proizvodnje i prodaje industrije Unije. Financijski položaj industrije Unije dodatno bi se pogoršao što bi dovelo do još veće štete. Takav bi razvoj vjerojatno prouzročio propadanje jedinog proizvođača Unije.
1.2. INDONEZIJA
(132)
Ispitni je postupak pokazao da se damping iz Indonezije nastavio tijekom RRIP-a. Ispitni postupak također je pokazao da ukupan slobodno dostupan kapacitet u Indoneziji čini više od tri četvrtine veličine tržišta Unije i da će se u bližoj budućnosti vjerojatno dodatno povećati (vidjeti uvodnu izjavu 75.). S obzirom na to da nema pokazatelja da bi ostala tržišta trećih zemalja ili domaće tržište mogli prihvatiti navedeni višak kapaciteta, to bi moglo prouzročiti povećanje izvoza po nižim cijenama u Uniji, u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
(133)
Kao i na primjeru Kine, utvrđene značajne razine dampinga i nelojalno sniženje cijena upućuju na izvoz obujma iz Indonezije u Uniju po dampinškim cijenama koje bi bile znatno niže od cijena i troškova proizvođača Unije. Slično tome, kombinirani učinak takvog obujma i cijena mogao bi dovesti do dodatnog pogoršanja već nesigurnog položaja proizvođača Unije i vjerojatno bi prouzročio propadanje jedinog proizvođača Unije. Kao na primjeru Kine, čini se da je i indonezijski izvoz u ostale treće zemlje dampinški sve dok su cijene niže od cijena povezanih s izvozom u Europsku uniju, što ukazuje na strukturalni uzorak dampinškog ponašanja.
2. ZAKLJUČAK O VJEROJATNOSTI NASTAVKA ŠTETE
(134)
Industrija Unije trpi štetu učinaka dampinškog uvoza već nekoliko godina i trenutačno je još uvijek u nesigurnom gospodarskom položaju.
(135)
Kako je prethodno utvrđeno, ispitni je postupak pokazao da se stanje industrije Unije u kojem joj je nanesena šteta nastavilo tijekom RRIP-a. Nastavak štete, prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe, sam po sebi dobar je pokazatelj da će se šteta vjerojatno nastaviti u budućnosti što upućuje na to da mjere valja zadržati.
(136)
Nalazi koji se odnose na uvoz pokazuju da će se uvoz velikog obujma po dampinškim cijenama vjerojatno nastaviti i da će pritisak na cijene vjerojatno povećati konkurenciju između dampinškog uvoza i NC-a proizvedenog u Uniji. Ispitni postupak nije identificirao čimbenike koji bi prekinuli snažnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju bi industrija Unije pretrpjela.
(137)
U slučaju prekida mjera, stanje industrije Unije bi se pogoršalo te bi postojanje jedinog proizvođača Unije bilo ugroženo.
(138)
Stoga se zaključuje da će se, zbog dampinškog uvoza iz Kine i Indonezije, nanošenje štete industriji Unije vjerojatno nastaviti.
F. INTERES UNIJE
1. UVOD
(139)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije u cijelosti. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa podnositelja zahtjeva proizvođača Unije, uvoznika, dobavljača i korisnika.
2. INTERES PODNOSITELJA ZAHTJEVA PROIZVOĐAČA UNIJE
(140)
Vezano uz jedinog proizvođača Unije treba napomenuti da je do njegovog položaja ostvarivanja gubitaka došlo zbog poteškoća natjecanja s niskim cijenama dampinškog uvoza koji je već na samom početku razmatranog razdoblja obuhvaćao značajan tržišni udio i koji se tijekom navedenog razdoblja dodatno povećao.
(141)
Smatra se da bi nastavak uvođenja mjera koristio proizvođaču Unije koji bi u tom slučaju barem mogao povećati obujam i, eventualno, prodajne cijene i time stvoriti potrebnu razinu prihoda koja bi mu omogućila nastavak ulaganja u proizvodna postrojenja. U suprotnom, prekid mjera zaustavio bi oporavak i doveo do nastavka i čak povećanja štete koju je pretrpio proizvođač Unije. U ozbiljnoj bi mjeri ugrozio održivost proizvođača Unije i proizvođač bi možda propao, što bi smanjilo opskrbu i konkurenciju na tržištu.
3. INTERES UVOZNIKA
(142)
Prilikom pokretanja postupka upitnik je poslan dvadesetorici nepovezanih uvoznika. Trojica su odgovorila da više nisu aktivni na tržištu dotičnog proizvoda. Dva druga uvoznika odgovorila su na upitnik. Nepovezani uvoznici koji surađuju predstavljali su 7 % ukupnog dotičnog uvoza.
(143)
Ispitni je postupak pokazao da je raznolikost dobavljača NC-a od presudne važnosti. Uvoznici se zbog kvalitete i sigurne opskrbe hranom moraju osloniti i na azijske i europske izvore.
4. INTERES KORISNIKA
(144)
Prilikom pokretanja postupka, upitnik je poslan trinaestorici potencijalnih korisnika, no samo su dvojica odgovorila Komisiji.
(145)
Glavni korisnici dotičnog proizvoda u Uniji djeluju u prehrambenoj industriji, industriji pića i farmaceutskoj industriji. Potražnja za dotičnim proizvodom, stoga, ovisi o položaju navedenih industrija.
(146)
Korisnici koji su se odazvali na upitnik ostvarili su veliku profitnu maržu na proizvodima na kraju proizvodnog lanca za koje se koristi NC. Učinak antidampinški pristojba na njihove ukupne troškove bio je toliko minimalan (manje od 1 %) da postojeće mjere nisu nerazmjerno utjecale na njih.
5. INTERES DOBAVLJAČA
(147)
Upitnik je poslan osmorici potencijalnih dobavljača, no nitko nije odgovorio Komisiji. Dostupni podaci upućuju na to da je njihovo poslovanje koje uključuje NC prilično zanemarivo. U svakom slučaju, daljnje slabljenje položaja jedinog proizvođača Unije moglo bi imati negativne, iako ograničene, posljedice za njegove dobavljače sirovina. Stoga je razumno pretpostaviti da bi mjere koristile i dobavljačima jer bi pomogle održanju jednog od njihovih kupaca.
6. ZAKLJUČAK O INTERESU UNIJE
(148)
Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja trenutačnih antidampinških mjera.
G. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(149)
U pogledu prethodno navedenih zaključaka, mjere na snazi primjenjive na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Kine i Indonezije trebalo bi zadržati,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz natrijevog ciklamata koji je trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2929 90 00 (oznaka TARIC 2929900010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indonezije.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode u nastavku navedena trgovačka društva je sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe (EUR po kilogramu)
Dodatna oznaka TARIC
Narodna Republika Kina:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518 102, Narodna Republika Kina
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technoclogy Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Narodna Republika Kina
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Narodna Republika Kina
0,11
A473
Sva ostala trgovačka društva
0,26
A999
Indonezija:
PT. Golden Sari (chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezija.
0,24
A502
Sva ostala trgovačka društva
0,27
A999
3. U slučajevima kada je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je, stoga, cijena koja je stvarno plaćena ili koju treba platiti raspodijeljena radi utvrđivanja carinske vrijednosti prema članku 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (5), iznos antidampinške pristojbe, izračunane na temelju stavka 2. ovog članka, smanjuje se za postotak koji odgovara raspodjeli cijene koja je stvarno plaćena ili koju treba platiti.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 3. lipnja 2010.