RÅDETS GENNEMFØRSELSFORORDNING (EU) Nr. 248/2011
af 9. marts 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 812/2010 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. november 2009 (»klagen«) af European Glass Fiber Producers Association (APFE, efter navneændring nu »GlassFibreEurope«) (»klageren«), på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af EU's samlede produktion af visse endeløse filamenter af glasfibervarer.
(3)
Der mindes om, at dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 2008 til den 30. september 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«) som omhandlet i betragtning 14 i forordningen om midlertidig told. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige foranstaltninger (»foreløbig fremlæggelse af oplysninger«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Ud over verifikationerne i betragtning 11 i forordningen om midlertidig told blev der gennemført et kontrolbesøg hos Saertex i Saerbeck, Tyskland, som er en af de brugere af glasfibre, der havde samarbejdet ved at udfylde spørgeskemaet for brugere.
(6)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told som ændret i denne forordning (»endelig fremlæggelse af oplysninger«). De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(7)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
1. Undersøgelsens omfang: Import med oprindelse i Malaysia, Taiwan og Tyrkiet
(8)
En eksporterende producent påstod, at visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Malaysia, Taiwan og Tyrkiet burde have været inkluderet i den nuværende undersøgelses omfang. Den eksporterende producent påstod, at udelukkelsen af disse lande var diskriminerende, idet mængden af import fra disse tre lande, jf. de foreløbige undersøgelsesresultater, ikke var ubetydelig, og at der forelå umiddelbare beviser for underbud.
(9)
Det skal i den forbindelse først bemærkes, at der i den indledende fase ikke forelå beviser for dumping, skade og årsagssammenhæng, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 2, der kunne berettige indledningen af en antidumpingprocedure vedrørende importen fra disse lande. Klagerne har tværtimod vedrørende importmængden fremlagt oplysninger, der beviser at importen fra og markedsandelene for andre lande er faldet siden 2004.
(10)
Hvad angår Malaysia, Taiwan og Tyrkiet, bekræftede analysen i den foreløbige fase, at importen fra både Taiwan og Tyrkiet faldt i den betragtede periode (fra hhv. 2,0 % til 1,5 % og fra 2,9 % til 2,5 %), mens importen fra Malaysia steg en anelse fra 1,0 % til 1,7 %. Selv om disse importmængder er over bagatelgrænsen, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7, var de øvrige betingelser for at inkludere disse lande i undersøgelsen ikke opfyldt. Der blev navnlig ikke fremlagt oplysninger om dumping fra nogen af disse lande. Påstanden om at inkludere Malaysia, Taiwan og Tyrkiet afvises derfor.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(11)
Det skal erindres at den pågældende vare, jf. betragtning 15 i forordningen om midlertidig told, som beskrevet i indledningsmeddelelsen er afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder, glasfiberrovings, fiberbånd og garn af glasfiberfilamenter samt måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 og ex 7019 31 00 (»den pågældende vare«).
(12)
Desuden blev det besluttet midlertidigt at behandle garn som en del af den pågældende vare, selv om dette var betinget af yderligere undersøgelser og betragtning i den endelige fase, jf. betragtning 19 i forordningen om midlertidig told.
1.1. Garn
(13)
Efter fremlæggelsen af de midlertidige foranstaltninger blev påstanden om udelukkelsen af garn yderligere undersøgt. Det skal i den forbindelse gentages, at Kommissionen inden indførelsen af de midlertidige foranstaltninger (jf. betragtning 18 og 19 i forordningen om midlertidig told) modtog en lang række bemærkninger med påstande om, at garn skulle udelukkes. Desuden modtog Kommissionen efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger omfattende supplerende og detaljerede oplysninger fra interesserede parter. Disse bemærkninger blev nøje analyseret, jf. nedenfor.
(14)
Adskillige interesserede parter påstod, at garn burde adskilles fra de tre andre basisvaretyper, der er nævnt i betragtning 17 i forordningen om midlertidig told, idet: i) garn angiveligt skulle have anderledes fysiske og kemiske egenskaber; ii) produktionsprocessen for garn og for de tre andre basisvaretyper skulle være forskellige, og iii) garn skulle have andre anvendelsesformål.
(15)
Hvad angår påstand i) og ii), blev der fremlagt beviser, der pegede i retning af særlige kendetegn for rovings, afhuggede tråde og måtter på den ene side, og garn på den anden side. Oplysningerne antydede mere specifikt, at måtter og afhuggede tråde typisk laves af rovings og ikke af garn. Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger anfægtede EU-erhvervsgrenen denne opsplitning og påstod, at visse særlige afhuggede tråde faktisk fremstilles af garn. Selv om der findes visse særlige afhuggede tråde, der fremstilles af garn, betyder dette dog ikke, at garn skal betragtes om hørende under varedefinitionen for den pågældende vare (se også betragtning 20 herunder).
(16)
Hvad angår den første påstand om forskelle i de grundlæggende kemiske og fysiske egenskaber, indsendte en interesseret part en undersøgelse fra et førende forskningsinstitut. Undersøgelsen sammenlignede bl.a. de fysiske og kemiske egenskaber i rovings og garn. Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger blev der fremsat visse forbehold vedrørende konklusionerne af denne sammenligning, som til gengæld gav anledning til en række afgørende bemærkninger fra visse brugere af garn. Det kan af disse oplysninger konkluderes, at en vigtig kemisk komponent i rovings, måtter og afhuggede tråde er »silan«, et kemisk kontaktmiddel, der fremmer optagelsen af harpiks i matricer. Garn anvendes normalt ikke sammen med denne form for kemiske midler, men derimod med en kemisk substans baseret på en type stivelse (»appretur«), der tilsættes som smøremiddel og beskyttelse, for at garnet kan modstå vævning under høj hastighed. I modsætning til rovings, hvor kontaktmidlet hjælper med at absorbere harpiksen, afviser appretur harpiks. Hvad angår de grundlæggende kemiske egenskaber, blev det desuden konkluderet, at glasråvarer til garn har en mere stabil sammensætning, og at partikelstørrelsen er mere ensartet end i råvarer til andre varetyper.
(17)
Hvad angår de fysiske egenskaber, har garn tilsyneladende ikke de samme grundlæggende fysiske egenskaber som andre varetyper. For det første er det almindeligt anerkendt, at garn generelt er et finere materiale med en meget lavere fiberdiameter og finhed pr. tråd end rovings. Dernæst er garn den eneste varetype, der er snoet (selv om der også findes garn, der ikke er snoet).
(18)
Hvad angår den anden påstand om forskellene i produktionsprocesser, er der - selv om alle parter erkender, at de fire basisvaretyper fremstilles af smeltet glas, der indeholder kvartssand, soda, kalksten, kaolin og dolomit, som trækkes gennem en flerhullet varmeresistent spindedyse af platinum-rodium (»bushings«) - dog visse afgørende forskelle mellem produktionsprocessen for garn og de øvrige undersøgte varer. For det første er der produktion af garn brug for større præcision og stabil temperaturkontrol og energi, og der anvendes strengere kontrolparametre (bushing output osv.). Da hullerne i spindedyserne er mindre, er produktionsoutputtet væsentligt lavere sammenholdt med andre varer. Derfor anvendes der ofte ovne til fremstilling af garn eller rovings - ganske vist veksler glasfiberproducenter af økonomiske hensyn ikke mellem disse to varer i samme ovn. En anden forskel i produktionsprocessen er, at garn efter spindedyseprocessen gennemgår en snoningsproces.
(19)
Med hensyn til påstand iii) vedrørende forskelle i anvendelsesformål blev det konstateret, at de forskellige kemiske egenskaber i garn sammenlignet med rovings, afhuggede tråde og måtter er knyttet til de forskellige anvendelsesformål for garn. Selv om det foreløbigt var blevet konkluderet, at »næsten alle de forskellige typer af den pågældende vare (…) grundlæggende anvendes til samme formål« ud fra de kommentarer, der blev modtaget efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger, blev dette aspekt yderligere undersøgt, og det blev konkluderet, at mens rovings, afhuggede tråde og måtter blev anvendt til at forstærke plastik i kompositmaterialer, blev garn primært anvendt til produktion af lettere materialer til anvendelse i tekniske tekstiler såsom isolering af høj styrke, beskyttelse og filtrering. I visse tilfælde var garn også egnet til forstærkning, men dette var dog kun i meget få tilfælde og selv da var det af hensyn til den relativt høje kostpris til garn i forhold til rovings usandsynligt af økonomisk årsager.
(20)
På baggrund af ovennævnte forskelle er det ikke overraskende, at markedet også opfatter garn som værende forskelligt fra de tre andre varer. Både brugere og EU-erhvervsgrenen fremlagde en markedsrapport, som blev offentliggjort i et uafhængigt magasin specialiseret i kompositmaterialer. I denne rapport, som på ingen måde er forbundet med denne antidumpingprocedure, blev det først forklaret, at der af hensyn til produktion og anvendelsesformål skulle foretages en sondring mellem garn og rovings. Derefter blev den globale produktionskapacitet for glasfiber nøje undersøgt, hvad angår de to grupper: i) rovings, afhuggede tråde og måtter sammen og ii) garn (3).
(21)
Hvad angår en mulig substitution mellem garn og andre basisvaretyper, skal det bemærkes, at dette i teorien er muligt, da garn kan anvendes i et begrænset antal anvendelsesformål i stedet for andre typer, jf. betragtning 19 i forordningen om midlertidig told. Efter en nøjere analyse konstaterede Kommissionen dog, at det i praksis ikke vil være en økonomisk bæredygtig mulighed på grund af den væsentlige forskel i omkostninger til fremstilling af garn i forhold til andre varer, hvilket kan forklares med forskellene i produktionsprocesser, jf. betragtning 18 ovenfor.
(22)
I den klage, som lå til grund for indledningen af denne undersøgelse, blev det udtrykkeligt nævnt, at den pågældende vare har én unik funktion og dermed ét unikt anvendelsesformål, nemlig forstærkning af plastik i kompositmaterialer. I ovenstående analyse blev det dog fastslået, at forskellene i produktionsprocesser for garn og rovings (og afhuggede tråde og måtter) medførte fundamentalt forskellige grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber i lyset af de forskellige anvendelsesformål for garn, herunder flere andre anvendelsesformål end kompositmaterialer. De bemærkninger, der blev modtaget efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, var ikke af en sådan art, at de kunne ændre denne konklusion.
(23)
Ud fra ovenstående godkendes påstanden om at udelukke garn på grundlag af forskellige fysiske og kemiske egenskaber og forskellige anvendelsesformål i forhold til rovings, afhuggede tråde og måtter, hermed. Det konkluderes således, at garn udelukkes fra varedefinitionen af den pågældende vare, som er defineret i forordningen om midlertidig told. Garn udelukkes derfor definitivt fra undersøgelsen.
(24)
Det skal desuden bemærkes, at en påstand om udelukkelse af tyndt garn blev indsendt af en interesseret part, men dette er ikke længere relevant som følge af udelukkelsen af alt garn fra varedækningen.
1.2. Teksturerede rovings
(25)
En interesseret part fremsatte en påstand om udelukkelse af teksturerede rovings. Denne påstand var baseret på argumenter om, at teksturerede rovings bør behandles efter samme princip som imprægnerede rovings, da varen ikke længere er en roving men derimod et produkt i efterfølgende led.
(26)
Det er i den forbindelse vigtigt at gentage begrundelsen for udelukkelsen af visse imprægnerede rovings. Visse former for rovings og garn blev udelukket, da disse typer blev specielt behandlet med en belægning og imprægnering og har et glødetab på over 3 %, hvilket giver dem anderledes fysiske og kemiske egenskaber.
(27)
Hvad angår teksturerede rovings, er det underforstået, at der er tale om rovings, der ikke er belagt eller imprægnerede og har et glødetab på mellem 0,3 % og 0,13 %. Der er derfor tale om helt anderledes varer end de imprægnerede rovings, som blev udelukket i den foreløbige fase. Det blev dernæst konkluderet, at teksturerede rovings lige som de andre rovings, afhuggede tråde og måtter primært anvendes til forstærkning af plastisk i kompositmaterialer. De indgår derfor i varedækningen både i klagen og i meddelelsen om indledning af denne undersøgelse, og intet berettiger udelukkelsen heraf.
(28)
Det konkluderes således, at teksturerede rovings klart og ubestrideligt hører under varedækningen i denne undersøgelse, og påstanden om at udelukke dem fra varedækningen er ikke baseret på tilstrækkelige, faktuelle beviser og må derfor afvises.
1.3. Konklusion
(29)
Der blev ikke fremsat andre påstande om varedækningen.
(30)
Ud fra ovenstående blev det fundet hensigtsmæssigt at revidere varedækningen som fastlagt ved forordningen om midlertidig told. Den pågældende vare defineres derfor endeligt som afhuggede glasfibertråde, af længde 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt, med et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld.
2. Samme vare
(31)
Da der ikke blev fremsat relaterede påstande eller bemærkninger, og i betragtning af konklusionerne i betragtning 13 til 23 ovenfor, bekræftes konklusionerne i betragtning 20 i forordningen om midlertidig told hermed.
D. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(32)
Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger gentog en eksporterende producent/gruppe, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, sin uenighed i afvisningen af virksomhedens anmodning om markedsøkonomisk behandling. Den pågældende eksporterende producent/gruppe gentog dog blot de påstande, den havde fremsat tidligere i undersøgelsen, uden af fremlægge nye argumenter. Det skal erindres, at disse argumenter, som forklaret i forordningen om midlertidig told, allerede var blevet grundigt behandlet i en individuel meddelelse til den pågældende eksporterende producent/gruppe.
(33)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger påstod den eksporterende producent/gruppe, at Kommissionen overså nye beviser, som virksomheden havde indsendt. Det skal i den forbindelse bemærkes, at omtalte beviser udelukkende var en indsendelse af en række dokumenter til støtte for det allerede fremførte argument, som Kommissionen havde besvaret, vedrørende sammensætningen af virksomhedens bestyrelse. Der blev således ikke fremlagt nye beviser, der kunne rejse tvivl om beslutningen om ikke at indrømme den pågældende eksporterende producent/gruppe markedsøkonomisk behandling.
(34)
De foreløbige konklusioner vedrørende den pågældende eksporterende producents/gruppes anmodning om markedsøkonomisk behandling bekræftes derfor endeligt.
(35)
Da der ikke blev fremlagt andre bemærkninger om markedsøkonomisk behandling, bekræftes indholdet af betragtning 21-29 i forordningen om midlertidig told hermed endeligt.
2. Individuel behandling
(36)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger udtrykte den samme eksporterende producent/gruppe, som indsendte bemærkninger til afslaget af virksomhedens anmodning om markedsøkonomisk behandling, sin uenighed i afslaget af anmodningen om individuel behandling. Virksomheden påstod, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad begrundede afslaget af virksomhedens anmodning om individuel behandling.
(37)
Det skal i den forbindelse gentages, at flertallet af virksomhedens administrerende direktører blev udpeget af en hovedsagelig statsejet virksomhed, jf. betragtning 26 i forordningen om midlertidig told under afsnittet om analysen af markedsøkonomisk behandling. Væsentlig statslig indgriben i den eksporterende producents beslutningsproces kan derfor ikke udelukkes.
(38)
Det blev for denne eksporterende producent således bekræftet, at den ikke opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og at virksomhedens anmodning om individuel behandling derfor må afvises, idet virksomheden ikke kunne påvise, at den var tilstrækkeligt fri fra statslig indgriben.
(39)
Efter den endelig fremlæggelse af oplysninger påstod ovennævnte eksporterende producent og de øvrige eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet individuel behandling, at afslaget af deres individuelle behandling ikke var foregået i overensstemmelse med WTO-panelrapporten i tvist DS 397 angående de endelige antidumpingforanstaltninger vedrørende visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Det skal i den forbindelse bemærkes, at ovennævnte panelrapport endnu ikke er endelig, da den ikke er blevet vedtaget af tvistbilæggelsesorganet. Desuden er appelfristen vedrørende panelrapporten endnu ikke udløbet. Denne påstand blev derfor afvist.
(40)
Da der ikke blev fremlagt andre bemærkninger vedrørende individuel behandling, bekræftes indholdet af betragtning 30-33 i forordningen om midlertidig told hermed endeligt, og det konkluderes endeligt, at de eksporterende producenter/grupper i stikprøven, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke skal indrømmes individuel behandling.
3. Normal værdi
3.1. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter/grupper, der er indrømmet markedsøkonomisk behandling
(41)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger påstod den eksporterende producent/gruppe, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, at for varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet (eller slet ikke blev solgt) skulle den normale værdi for samme vare beregnes på grundlag af den beregnede normale værdi og ikke som Kommissionen gjorde i den foreløbige fase - dvs. ved at anvende repræsentative hjemmemarkedspriser på næsten identiske typer (behørigt justeret) som normal værdi.
(42)
Påstanden blev accepteret, og den normale værdi for ikke-repræsentative typer (altså varer, hvor hjemmemarkedssalget udgjorde under 5 % af eksportsalget til Unionen, eller varer som slet ikke blev solgt på hjemmemarkedet) blev derfor beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne pr. varetype plus et beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Hvor der var et hjemmemarkedssalg, blev fortjenesten af alle transaktioner på hjemmemarkedet pr. varetype anvendt for den pågældende varetype (idet det samlede hjemmemarkedssalg af disse varetyper blev fundet rentabelt, var testen i grundforordningens artikel 2, stk. 4, opfyldt). Hvor der ikke var noget hjemmemarkedssalg, anvendtes en gennemsnitlig fortjeneste. For en varetype, hvor der ikke var fremlagt produktionsomkostninger, anvendtes en beregnet normal værdi for en næsten identisk varetype.
(43)
For de resterende varetyper blev det herefter undersøgt, om hver type af den pågældende vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4, og som beskrevet i betragtning 37-40 i forordningen om midlertidig told.
(44)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at det fortjenstgivende salg af nogle få sammenlignelige varetyper var på over 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg, og hele hjemmemarkedssalget kunne således anvendes til at beregne gennemsnitsprisen på den normale værdi for disse varetyper. For de resterende varetyper blev kun det fortjenstgivende salg anvendt.
(45)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger påstod den eksporterende producent/gruppe, der var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, at den anvendte metode til beregning af den normale værdi for ikke-repræsentative varetyper, jf. betragtning 42 ovenfor, dvs. ved hjælp af fortjenstgivende transaktioner af de pågældende varetyper, var i strid med ordlyden i grundforordningens artikel 2, stk. 6. Det blev desuden påstået, at det har været standardpraksis at anvende en gennemsnitlig fortjeneste for alle fortjenstgivende transaktioner af alle varetyper ved beregningen af den normale værdi for en bestemt varetype, og at enhver ændring af denne praksis er i strid med princippet om retssikkerhed.
(46)
Det skal bemærkes, at den metode, der er beskrevet i betragtning 42, er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6, som foreskriver, at beløb til fortjeneste fastsættes på grundlag af de faktiske oplysninger om eksportørens eller producentens salg i normal handel af samme vare. Brugen af udtrykket »af samme vare« udelukker ikke, at den undersøgte vare opdeles i flere varetyper, hvor dette er relevant. I gældende WTO-praksis (4) konkluderes det også, at der ikke kan ses bort fra brugen af den faktiske fortjenstmargen, som fastslås med henblik på transaktioner i normal handel af de relevante varetyper, for hvilke der skal beregnes en normal værdi. Det skal desuden bemærkes, at den pågældende eksporterende producent/gruppe ikke har bevist, at transaktionerne af de varetyper, for hvilke den normale værdi skulle beregnes, skal betragtes som ikke værende i normal handel. Endelig skal det bemærkes, at ovennævnte metode er retfærdig. I tilfælde, hvor fortjenstmargenerne af salg i normal handel af den pågældende vare er lavere end den vejede gennemsnitsfortjeneste for salg af alle varetyper i normal handel, anvendes den laveste fortjenstmargen for den pågældende varetype til beregning af den normale værdi. Påstanden afvises derfor.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter/grupper, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
a) Referenceland
(47)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger bemærkede en interesseret part, at Tyrkiet ikke burde anvendes som referenceland og foreslog i stedet af anvende Malaysia som referenceland. Denne bemærkning var dog ikke yderligere begrundet og blev derfor ikke taget i betragtning.
(48)
Som følge af udelukkelsen af garn fra varedækningen i denne undersøgelse (jf. ovenfor) er det forhold, at garn ikke produceres i Tyrkiet ikke længere en hindring for at vælge Tyrkiet som referenceland, da der ikke skal beregnes en normal værdi for nogle af de undersøgte varetyper (jf. også betragtning 50 og 51 nedenfor).
(49)
Ud fra ovenstående konkluderes det endeligt, at Tyrkiet anvendes som referenceland i denne procedure.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(50)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger påstod en part, at den normale værdi for samme vare i Tyrkiet ikke var nøjagtig, idet omkostningsstrukturen hos den samarbejdsvillige virksomhed i Tyrkiet var forvredet. Undersøgelsen fastslog ganske rigtigt, at den samarbejdsvillige virksomhed i Tyrkiet havde væsentlige finansielle omkostninger, der kan forvride fastsættelsen af den normale værdi, navnlig når den er fundet ved beregning.
(51)
For at undgå eventuelle forvridninger i beregningen blev det derfor besluttet at samle varetyperne og udelukkende sondre mellem de vigtigste egenskaber ved varerne. Dette øgede sammenligneligheden med hensyn til salgsmængder mellem den pågældende vare og samme vare i Tyrkiet og gjorde det muligt at anvende faktiske priser i stedet for en beregnet normal værdi i tilfælde, hvor salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (potentielt forvredne af de finansielle omkostninger) skulle have været anvendt.
4. Eksportpris og prissammenligning
(52)
Da der ikke blev fremlagt kommentarer, bekræftes indholdet af betragtning 48-50 i forordningen om midlertidig told, hvad angår eksportprisen og sammenligningen af eksportpriser og den respektive normale værdi hermed endeligt.
5. Dumpingmargener
(53)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 51-54 om den generelle metode til beregning af dumpingmargener i forordningen om midlertidig told hermed endeligt.
(54)
På baggrund af ovennævnte ændringer i beregningen af de normale værdier, og efter at visse beregningsfejl er rettet, fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, til følgende:
Tabel 1
Dumpingmargener
Changzhou New Changhai Fiberglass Co. Ltd. og Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co. Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
29,7 %
E. SKADE
(55)
Det skal bemærkes, at skadesanalysen efter udelukkelsen af garn fra varedækningen (jf. betragtning 13-23 ovenfor) måtte justeres til de tre resterende varetyper, nemlig rovings, afhuggede tråde og måtter. Deraf fulgte en ændring af visse skadesindikatorer, mængden af dumpingimport og beregningen af prisunderbud og skadestærsklen.
1. EU-erhvervsgrenen
(56)
Der blev ikke fremsat nye bemærkninger eller påstande vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen og til, hvorvidt stikprøven af EU-producenter var repræsentativ. På denne baggrund og da den varetype, der blev udelukket fra varedækningen, altså garn, udgjorde en begrænset del af EU-producenternes produktion og salg, bekræftes betragtning 56-58 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. EU-forbruget
(57)
Hvad angår EU-forbruget, skal det bemærkes, at udelukkelsen af en af de fire hovedvaretyper, altså garn, fra varedækningen resulterede i en ændring af mængderne i EU-forbruget, jf. betragtning 55 ovenfor.
(58)
Ud fra ovenstående ændring udviklede det samlede EU-forbrug sig således i den betragtede periode:
Tabel 2
EU-forbruget
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indeks
100
105
104
77
(59)
Ovenstående tendens i forbruget svarer til den tendens, der blev observeret for den undersøgte vare som defineret i forordningen om midlertidig told, dvs. en stigning på ca. 5 % i 2007-2008 og derefter et markant fald på 23 % i UP i forhold til 2006.
3. Import fra det pågældende land
(60)
Efter udelukkelsen af garn fra varedækningen blev importtallene ændret.
(61)
En interesseret part påstod, at importen fra Kina fra de producenter, der er forretningsmæssigt forbundet med EU-erhvervsgrenen, burde have været udelukket fra den pågældende import.
(62)
Det skal i den forbindelse først bemærkes, at importmængden fra Kina fra producenterne i stikprøven udgjorde mindre end 4 % af den samlede import fra Kina i UP, hvilket også fremgår af betragtning 58 i forordningen om midlertidig told. Dette er uændret efter udelukkelsen af garn fra varedækningen.
(63)
Da kun to EU-producenter importerede den pågældende vare fra Kina i UP, kan den nøjagtige mængde af denne import ikke offentliggøres af fortrolighedshensyn. Selv om denne importmængde blev fratrukket for hvert år i den betragtede periode, ville tendensen i importmængden og markedsandelene stadig være næsten uændret. Markedsandelen for dumpingimporten ville være lavere, dog kun under et procentpoint mindre i hvert år af den betragtede periode, hvilket altså ikke ville påvirke den overordnede tendens i den betragtede periode.
(64)
Efter udelukkelsen af garn blev importtallene ændret som følger:
a) Mængde
Tabel 3
Import fra Kina (mængder)
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indeks
100
156
186
139
b) Markedsandel
Tabel 4
Import fra Kina (markedsandel)
2006
2007
2008
UP
Markedsandel (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indeks
100
149
179
180
(65)
Efter disse ændringen er de tendenser, der blev observeret i den foreløbige fase vedrørende importmængder af den pågældende vare ændret i begrænset omfang. Stigningen i importmængden i både absolutte og relative tal er dog væsentlig. Denne import steg nemlig meget hurtigt i den betragtede periode, navnlig mellem 2006 og 2008 (med 86 %), hvorefter der var et fald i importen fra Kina som følge af en generelt faldende efterspørgsel. Markedsandelen for denne import steg dog fortsat mellem 2008 og UP og steg i hele perioden med 6,3 procentpoint.
c) Prisudvikling
(66)
Efter udelukkelsen af garn faldt den gennemsnitlige cif-importpris på den pågældende vare markant (med ca. 3 %):
Tabel 5
Import fra Kina (priser)
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
901
907
945
909
Indeks
100
101
105
101
(67)
Det fremgår imidlertid af ovenstående tabel, at tendensen med generelt stabile priser i den betragtede periode ikke er ændret væsentligt, og derfor bekræftes konklusionen vedrørende pristendensen for denne import, som blev fastslået i forordningen om midlertidig told, hermed.
d) Prisunderbud
(68)
Hvad angår beregningen af prisunderbuddet, måtte de foreløbige margener ændres, idet udelukkelsen af garn fra varedækningen betød, at der måtte ses bort fra det tilsvarende salg i skadesberegningerne.
(69)
Det blev desuden besluttet, som ved dumpingberegningen i denne undersøgelse (jf. betragtning 50 og 51 ovenfor) at samle varetyperne og udelukkende sondre mellem de vigtigste egenskaber ved varerne. Dette medførte en stigning i mængden af import fra Kina, der indgik i sammenligningen med salg af samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen, hvilket gjorde underbudsberegningerne mere repræsentative.
(70)
Endelig blev der foretaget en justering for omkostninger efter import, idet disse omkostninger er en forudsætning for at sælge den pågældende vare.
(71)
Efter ændringerne i underbudsberegningen som følge af i) udelukkelsen af garn, ii) samlingen af varetyperne og iii) justeringen for omkostninger efter import udgør den ændrede underbudsmargen 18,2 %, mens det gennemsnitlige prisunderbud er på 10,9 %. Ovenstående ændringer fandt også anvendelse for beregningen af skadestærsklen, jf. betragtning 134 i denne forordning.
(72)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger eller påstande, bekræftes konklusionerne i betragtning 61-65 i forordningen om midlertidig told hermed, bortset fra ovennævnte ændringer.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Ændring af skadesindikatorer som følge af udelukkelsen af garn
(73)
Udelukkelsen af garn fra varedækningen gav anledning til en justering af visse tabeller i afsnit D.4 i forordningen om midlertidig told. Desuden måtte der foretages en mindre justering af salgstallene for en af producenterne i stikprøven. Det skal også bemærkes, at garn kun udgjorde en relativt begrænset andel af stikprøveproducenternes produktion og salg. Således blev indikatorerne på grundlag af samtlige EU-producenter (salgsmængde og markedsandel) mest berørt af disse justeringer. De gennemsnitlige salgspriser hos stikprøveproducenterne blev i mere begrænset omfang også påvirket. De observerede tendenser for disse indikatorer er dog også i alt væsentligt uændrede i forhold til resultaterne i forordningen om midlertidig told, hvilket fremgår af nedenstående tabeller. Da garn kun udgjorde en begrænset del af stikprøven af producenter, er de finansielle indikatorer (rentabilitet, investeringsafkast, likviditet og investeringer) ikke blevet påvirket af udelukkelsen af garn fra varedækningen. Af hensyn til undersøgelsens gennemsigtighed er alle tabeller vedrørende skadesindikatorer fra afsnit D.4 i forordningen om midlertidig told medtaget herunder, også de uændrede tabeller.
(74)
Da udviklingen i produktionsmængder hos stikprøveproducenterne kun blev påvirket i meget begrænset omfang i forhold til tallene i forordningen om midlertidig told (en stigning på 1 % for 2008 og UP) af udelukkelsen af garn fra varedækningen, bekræftes konklusionen i betragtning 67 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 6
EU-erhvervsgrenen - produktion
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indeks
100
103
102
64
(75)
Tallene for EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet er generelt faldet på grund af udelukkelsen af garn, men dette har ikke haft nogen indvirkning på tendensen og kapacitetsudnyttelsen. Derfor bekræftes konklusionen i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 7
EU-erhvervsgrenen - produktionskapacitet
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Kapacitet (ton)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indeks
100
100
102
89
Kapacitetsudnyttelse (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indeks
100
103
100
71
(76)
Da udelukkelsen af garn fra varedækningen kun i meget begrænset omfang påvirkede udviklingen i lagerbeholdningen hos stikprøveproducenterne i forhold til tallene i forordningen om midlertidig told (en stigning på 1 % for 2007, 2008 og UP), bekræftes konklusionen i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 8
EU-erhvervsgrenen - lagerbeholdning
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indeks
100
83
140
93
(77)
I forhold til de salgsmængder, der blev angivet i forordningen om midlertidig told, er faldet i salgsmængder siden 2006 1 % kraftigere i 2007 og 2008 og 3 % mindre udtalt i UP, men salgsmængderne faldt dog stadig med 27 % i den betragtede periode, hvorfor konklusionerne i betragtning 71-72 hermed bekræftes.
Tabel 9
EU-erhvervsgrenen - EU-salg (mængde)
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indeks
100
99
95
73
(78)
Efter udelukkelsen af garn fra varedækningen er EU-erhvervsgrenens andel af EU-markedet faldet fra 76,3 % til 71,9 % (i modsætning til et fald fra 75,1 % til 69,5). Konklusionerne i betragtning 73 i forordningen om midlertidig told vedrørende EU-erhvervsgrenens markedsandel bekræftes derfor.
Tabel 10
EU-erhvervsgrenen - EU-markedsandel
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
UP
EU-markedsandel (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indeks
100
95
92
94
(79)
Hvad angår de gennemsnitlige salgspriser, betød udelukkelsen af garn fra varedækningen, at de gennemsnitlige salgspriser blev en smule lavere. Denne tendens er dog identisk med tendensen for salgspriserne i forordningen om midlertidig told (kun 1 % højere tal for 2008 og UP), og konklusionerne i betragtning 74 i nævnte forordning bekræftes derfor.
Tabel 11
EU-erhvervsgrenen - EU-salg (gennemsnitpriser)
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
EUR/ton
1 163
1 154
1 181
1 147
Indekseret
100
99
102
99
(80)
EU-producenternes beskæftigelsestal er blevet justeret for at udelukke produktionen af garn. Den relativt lille reduktion har efterladt tendensen uforandret (kun 1 % højere tal for 2008 og UP), hvorfor konklusionerne i betragtning 75 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
Tabel 12
EU-erhvervsgrenen - beskæftigelse
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Antal medarbejdere
4 050
3 851
3 676
3 275
Indekseret
100
95
91
81
(81)
EU-erhvervsgrenens produktivitet er ikke blevet påvirket af udelukkelsen af garn, og konklusionerne i betragtning 76 i forordningen om midlertidig told kan derfor bekræftes.
Tabel 13
EU-erhvervsgrenen - produktivitet
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Tons pr. ansat
121
131
136
95
Indekseret
100
108
113
79
(82)
Som det allerede fremgår af betragtning 73 ovenfor, blev nedenstående finansielle indikatorer ikke påvirket efter udelukkelsen af garn fra varedækningen, idet garn kun i begrænset omfang findes i producentstikprøven.
(83)
Arbejdskraftomkostningerne i form af gennemsnitlige årslønninger er ikke påvirket af udelukkelsen af garn fra varedækningen, og derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 77 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 14
EU-erhvervsgrenen - arbejdskraftomkostninger
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Årslønninger (euro)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indekseret
100
101
103
97
(84)
Rentabiliteten og investeringsafkastet er ikke påvirket af udelukkelsen af garn fra varedækningen, og derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 78-81 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 15
EU-erhvervsgrenen - rentabilitet og investeringsafkast
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Nettofortjeneste (i % af omsætning)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Investeringsafkast
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
EU-erhvervsgrenens likviditet er ikke påvirket af udelukkelsen af garn fra varedækningen, og derfor bekræftes konklusionen i betragtning 83 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 16
EU-erhvervsgrenen - likviditet
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Likviditet (euro)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indekseret
100
50
22
-64
(86)
EU-erhvervsgrenens investeringer er ikke påvirket af udelukkelsen af garn fra varedækningen, og derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 85 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 17
EU-erhvervsgrenen - investeringer
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Nettoinvesteringer (euro)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indekseret
100
52
109
71
4.2. Bemærkninger modtaget efter den foreløbige offentliggørelse af oplysninger
(87)
En interesseret part påstod, at Kommissionen burde have analyseret skade (og årsagssammenhæng) på et segmentspecifikt grundlag, dvs. for hver af de overordnede varetyper særskilt. Parten mente, at de overordnede varetyper var for forskellige til at blive analyseret som helhed.
(88)
Det skal først og fremmest bemærkes, at eventuelle konklusioner vedrørende dumping og skade udelukkende kan træffes for den pågældende vare og samme vare som helhed. Fremsættes der påstande om definitionen af den pågældende vare, skal disse analyseres i den kontekst og ikke resultere i en separat skadesanalyse, som er afhængig af, hvilke forskellige varetyper der indgår i undersøgelsen. Som nævnt i betragtning 13-23 ovenfor er varedækningen i denne undersøgelse blevet ændret i den endelige fase som følge af udelukkelsen af garn. Der kan således kun træffes konklusioner om dumping og skade i forbindelse med den nydefinerede pågældende vare og samme vare som helhed. Af disse årsager kan påstanden ikke godtages.
(89)
Samme interesserede part påstod, at de tal, der var fremlagt for EU-erhvervsgrenen, var usammenhængende. Parten påstod navnlig, at det var forkert af Kommissionen at angive tal for hele EU-erhvervsgrenen i nogle tilfælde og i andre tilfælde anvende verificerede tal fra stikprøveproducenterne alene.
(90)
Hvad angår denne påstand, skal det først bemærkes, at stikprøveudtagning udtrykkeligt iflg. grundforordningens artikel 17 anvendes i tilfælde, hvor det ikke er muligt at foretage en detaljeret undersøgelse af visse grupper af erhvervsdrivende. Stikprøven af EU-producenter blev fundet repræsentativ for hele EU-erhvervsgrenen, og der blev ikke fremsat begrundede påstande fra interesserede parter, der anfægtede dette. Alle skadesindikatorer undtagen vedrørende salgsmængde og markedsandel blev derfor, jf. artikel 66 i forordningen om midlertidig told, fastlagt på grundlag af oplysninger fra stikprøveproducenterne, som blev verificeret under kontrolbesøgene. Salgsmængden i EU-erhvervsgrenen, som omfatter alle EU-producenter, var en forudsætning for at beregne EU-forbruget, og både salgsmængden og EU-forbruget var nødvendige for at fastslå EU-erhvervsgrenens markedsandel.
(91)
En anden interesseret part påstod, at importen fra Kina fra producenter, som er forretningsmæssigt forbundne med EU-producenterne i stikprøven, jf. betragtning 58 i forordningen om midlertidig told, burde have været lagt til de pågældende producenters salg.
(92)
Da de pågældende EU-producenter kun videresælger de pågældende varer, ville det forvride deres salgsmængde, hvis denne import blev lagt til, hvilket derfor ikke er berettiget. Mængden af denne import er under alle omstændigheder begrænset, som anført i betragtning 62 og 63 ovenfor. Markedsandelen ville, jf. samme betragtninger ovenfor, kun i begrænset omfang blive påvirket, og tendensen for de relaterede skadesindikatorer ville ikke blive ændret.
(93)
En interesseret part nævnte, at Kommissionen ikke havde forklaret, hvorfor salget til bunden anvendelse var blevet inkluderet i salgstallene for EU-erhvervsgrenen. Parten påstod, at Kommissionen burde have analyseret det bundne marked uafhængigt af det frie marked.
(94)
Det skal i den forbindelse understreges, at salget til bunden brug blev inkluderet i analysen af EU-erhvervsgrenens salgsmængder og markedsandel, idet det blev konstateret, at dette salg rent faktisk konkurrerede med importen. Undersøgelsen viste ganske rigtigt, at de mængder, de pågældende virksomheder i Unionen havde bundne anvendelser for, i princippet kunne erstattes af indkøbt glasfiber, f.eks. hvis markedsforhold og/eller finansielle betragtninger udløste et sådant skift. De blev derfor inddraget i analysen af EU-markedet. Hvis salg til bunden anvendelse blev udelukket fra analysen, ville salgstendenserne ikke ændres væsentligt.
(95)
EU-erhvervsgrenen rejste tvivl om EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige EU-salgspris som angivet i tabel 10 i forordningen om midlertidig told. Erhvervsgrenen mente, at der var en regnefejl, og påstod, at faldet i salgsprisen i den betragtede periode i virkeligheden var mere markant end de angivne 2 %. På baggrund af denne påstand blev beregningen af de gennemsnitlige EU-salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven taget op til ny behandling. Beregningen blev baseret på verificerede salgspriser og fundet korrekt. Efter udelukkelsen af garn fra varedækningen måtte de gennemsnitlige salgspriser dog beregnes på ny ved at udelukke garn, og de ændrede gennemsnitlige salgspriser er angivet i tabel 11 ovenfor.
(96)
To stikprøveproducenter satte spørgsmålstegn ved enkelte justeringer i deres indsendte rentabilitetstal. De anfægtede justeringer vedrørte virksomhedsinterne overførsler, ændringer i regnskaber og visse ekstraordinære elementer, som ifølge Kommissionen forvred tallene for fortjenesten unødvendigt. Justeringerne blev anfægtet, da de pågældende producenter mente, at vigtige omkostninger konsekvent ikke fremgik, selv om de var påløbet og i visse tilfælde endda havde forbindelse til dumpingimporten. Justeringerne for rentabilitetstallene i de to virksomheder blev behandlet på ny, og de blev igen fundet berettigede. Påstanden blev derfor afvist.
(97)
Da der ikke blev fremsat andre påstande eller bemærkninger, og med ændringerne i betragtning 55-80 ovenfor, bekræftes konklusionerne i betragtning 66-86 i forordningen om midlertidig told hermed.
5. Konklusion vedrørende skade
(98)
Da der ikke blev fremlagt andre påstande eller bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 87 til 89 i forordningen om midlertidig told.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Virkninger af dumpingimporten
(99)
Visse parter genfremsatte deres påstand om, at der i lyset af mængden og priserne for så vidt angår importen fra Kina ikke var nogen årsagssammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens skade og den pågældende import. Det blev navnlig på ny påstået, at den gennemsnitlige importpris for denne import generelt havde været stabil i hele den betragtede periode, og at EU-erhvervsgrenen havde været i stand til at opretholde rentabiliteten på et niveau tæt på den nævnte målfortjeneste i 2007-2008, hvor den største stigning i importen fra Kina forekom.
(100)
Der blev allerede givet et svar på denne påstand i betragtning 94-95 i forordningen om midlertidig told, som hermed bekræftes. Desuden kan det ikke konkluderes, hvilket allerede fremgår af betragtning 107 i forordningen om midlertidig told, at årsagssammenhængen er brudt blot på grundlag af udviklingen i et begrænset antal skadesindikatorer, som er blevet vurderet for en begrænset del af den betragtede periode. Derimod skal den samlede udvikling for alle skadesindikatorer for hele den betragtede periode vurderes. Den foreløbige analyse viste allerede, at importen af den pågældende vare havde forårsaget et pristryk på EU-markedet i den betragtede periode og markant underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser i UP. EU-erhvervsgrenen har derfor ikke været i stand til at nå det nødvendige fortjenstniveau, selv i en periode med forholdsvis stor efterspørgsel som 2007 og 2008. Importen fra Kina har desuden konstant vundet markedsandele især i 2007, hvor EU-markedet for glasfiber voksede markant. Denne aggressive strategi med at vinde markedsandele ved konstant at sælge til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser, medførte ikke en alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens situation før UP, hvilket udelukkende skyldtes det relativt store EU-forbrug, som afbødede virkningen af den skadevoldende dumping. Udviklingen i UP bekræfter dog, at så snart markedsforholdene forværredes, viste den væsentlige skade, som dumpingimporten forvoldte, sig for alvor. Påstandene i betragtning 99 afvises derfor.
2. Virkningerne af andre faktorer
(101)
Efter udelukkelsen af garn fra varedækningen blev importtallene ændret som vist nedenfor:
Tabel 18
Import fra andre lande
Land
2006
2007
2008
UP
Norge
Mængde (tons)
34 945
28 834
35 396
24 980
Markedsandel (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Tyrkiet
Mængde (tons)
28 946
24 928
20 511
18 523
Markedsandel (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Mængde (tons)
16 757
15 821
12 145
8 726
Markedsandel (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malaysia
Mængde (tons)
9 541
25 569
35 118
12 601
Markedsandel (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Taiwan
Mængde (tons)
9 043
9 919
8 791
6 996
Markedsandel (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
928
925
928
854
Indien
Mængde (tons)
4 363
11 227
3 741
5 353
Markedsandel (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Republikken Korea
Mængde (tons)
6 277
4 845
13 918
5 112
Markedsandel (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 037
1 109
886
999
Japan
Mængde (tons)
21 142
9 498
9 949
3 710
Markedsandel (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexico
Mængde (tons)
1 017
2 977
1 803
1 763
Markedsandel (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
364
729
977
1 033
Canada
Mængde (tons)
3 930
3 096
2 123
2 029
Markedsandel (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Andre lande
Mængde (tons)
6 787
12 923
6 899
7 092
Markedsandel (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Bortset fra importmængden fra USA og Taiwan, som faldt med ca. 35 % (UP) i forhold til den mængde, der er angivet i tabel 17 i forordningen om midlertidig told, syntes importen fra andre lande kun i begrænset omfang at være berørt af udelukkelsen af garn.
(103)
Adskillige parter gentog deres påstand om, at den økonomiske krise og ikke dumpingimporten havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade - eller alternativt, at den økonomiske krise var hovedårsagen til skaden, mens importen fra Kina nærmere var en supplerende faktor. Det blev i den forbindelse påstået, at der var en sammenhæng mellem forbrug og fortjeneste, og at fortjenesten først forværredes, da efterspørgslen brød sammen. Samtidig blev det påstået, at der ikke var nogen sammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens EU-markedsandel, salgspriser og fortjenester på den ene side og den kinesiske imports EU-markedsandel og salgspriser på den anden side. Det blev desuden påstået, at Kommissionen ikke korrekt havde vurderet den skadevoldende virkning af afmatningen i EU-forbruget og derfor handlede i strid med grundforordningens artikel 3, stk. 7.
(104)
Den første del af påstanden er allerede indgående behandlet i betragtning 99-102 i forordningen om midlertidig told. Virkningen af den økonomiske krise på skaden blev behandlet, og det fremgik af betragtning 101 i forordningen om midlertidig told, at den økonomiske afmatning og faldet i efterspørgslen havde en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens situation, og at den således bidrog til EU-erhvervsgrenens skade. Dette kan dog på ingen måde formindske de skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina til lave priser på EU-markedet i hele den betragtede periode. Med andre ord forværrede den økonomiske krise i UP EU-erhvervsgrenens skade, men importen fra Kina har sandelig også forvoldt skade, som kan betragtes som væsentlig, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. Denne påstand blev derfor afvist.
3. Konklusion om årsagssammenhæng
(105)
Ingen af argumenterne fra de interesserede parter viser, at virkningerne af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den konstaterede skade. Ud fra ovenstående og da der ikke blev fremlagt andre bemærkninger, som ikke allerede er behandlet, konkluderes det, at dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
(106)
Konklusionerne om årsagssammenhæng i forordningen om midlertidig told, som er gengivet i betragtning 117-119 i samme forordning, bekræftes hermed.
G. UNIONENS INTERESSER
(107)
På baggrund af parternes bemærkninger foretog Kommissionen en yderligere analyse af samtlige argumenter, der vedrører Unionens interesser.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(108)
Klagerne gentog, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger var nødvendig for, at EU-erhvervsgrenen fortsat kunne være levedygtig og fortsætte driften fremover, da prisfaldet forårsaget af dumpingimporten fra Kina alvorligt påvirkede EU-erhvervsgrenens salg, rentabilitet og evne til at investere. Da der ikke er fremsat yderligere specifikke bemærkninger om dette emne, bekræftes betragtning 122-126 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(109)
Da der ikke er fremsat specifikke bemærkninger om dette emne, bekræftes betragtning 127-128 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Brugernes interesser
(110)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger gav en række brugere og brugersammenslutninger, som ikke havde givet sig til kende i den foreløbige fase, sig til kende og fremsatte bemærkninger.
(111)
Mange brugere gentog generelle bemærkninger om nogle af de emner, der allerede var blevet analyseret i forordningen om midlertidig told, uden at fremlægge nye oplysninger i den henseende eller nye beviser til støtte for disse påstande. Der blev dog fremlagt nye oplysninger om andre emner, som følgelig blev analyseret.
(112)
Adskillige interesserede parter påstod, at samarbejdet fra brugerne ikke var repræsentativt for sektorens kompleksitet, og at de fleste brugere var små og mellemstore virksomheder, hvis situation og bemærkninger var blevet overset i analysen af Unionens interesser.
(113)
Det skal i den forbindelse først bemærkes, at 13 brugere indsendte en spørgeskemabesvarelse og en række andre indsendte desuden bemærkninger. Derudover indsendte en række sammenslutninger bemærkninger på vegne af brugere. Mange af disse interesserede parter gav også deres mening til kende i en høring. Efter en justering af antallet som følge af udelukkelsen af garn fra varedækningen tegnede de samarbejdsvillige brugere sig for ca. 24 % af importen af den pågældende vare. En sådan samarbejdsgrad vurderes som repræsentativ.
(114)
Det erkendes dog, at de fleste af de brugere, der havde udfyldt et spørgeskema for brugere, var forholdsvis store virksomheder. Kommissionen er i den forbindelse afhængig af den samarbejdsgrad, der kan opnås. Det vurderes dog, at de små og mellemstore virksomheders bemærkninger blev taget i betragtning gennem samarbejdet med en række sammenslutninger (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF).
(115)
En række brugere og en sammenslutning anfægtede Kommissionens vurdering af det antal personer, der er beskæftiget i glasfiberbrugerindustrien i betragtning 130 i forordningen om midlertidig told. Det skal bemærkes, at Kommissionen i betragtning 130 i forordningen om midlertidig told anslog det samlede antal beskæftigede i Unionens glasfiberbrugerindustri, herunder til produktion af andre varer i efterfølgende handelsled, til ca. 50 000-75 000. Førnævnte interesserede parter påstod, at antallet udgør 200 000-250 000 personer, og de blev bedt om at begrunde disse skøn. En sammenslutning, European Boating Industry, fremlagde supplerende tal vedrørende bådebyggeriet, men der blev ikke fremlagt afgørende beviser, der kunne kæde disse beskæftigelsestal sammen med den pågældende vare og samme vare.
(116)
Hvis glasfiberbrugerindustriens interesser fastsættes ud fra så generelle data, som omfatter det samlede antal ansatte i alle efterfølgende handelsled i EU-erhvervsgrenen, herunder afdelinger af multinationale virksomheder, som ikke på nogen måde har forbindelse til glasfibervarer, vil dette alvorligt påvirke pålideligheden i analysen af Unionens interesser.
(117)
Det skal desuden bemærkes, at Kommissionen også anslog antallet af personer, der er beskæftiget i glasfiberafdelinger i de virksomheder, der anvendte kinesisk glasfiber i UP, til ca. 27 000 personer, jf. betragtning 130 i forordningen om midlertidig told. Dette skøn blev baseret på detaljerede oplysninger, som blev indsendt af brugerne i deres spørgeskemabesvarelser specifikt vedrørende beskæftigelsen i Unionen i de pågældende afdelinger. Skønnet blev foretaget ved at lægge disse tal sammen og derefter ekstrapolere dem til den samlede kinesiske import af den pågældende vare i UP. Ekstrapoleringen blev baseret på de samarbejdsvillige brugeres andel af den samlede import fra Kina af den pågældende vare i UP.
(118)
Endelig skal det i denne forbindelse også bemærkes, at ovenstående skøn blev justeret efter udelukkelsen af garn fra varedækningen. Justeringen resulterede i en anslået beskæftigelse på ca. 22 000 personer.
3.1. Virkningen af toldomkostningerne for brugernes rentabilitet
(119)
En række brugere påstod, at Kommissionen i betragtning 132-136 i forordningen om midlertidig told havde undervurderet virkningen af den midlertidige antidumpingtold for den europæiske glasfiberbrugerindustris rentabilitet og dermed levedygtighed. De påstod, at den faktiske virkning var meget større, og at niveauet af den midlertidige told bragte mange af disse EU-virksomheders eksistens i fare.
(120)
Det er i denne forbindelse vigtigt at bemærkes, at den økonomiske vurdering i forordningen om midlertidig told blev baseret på økonomiske data, som blev indsendt af de brugere, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Dette var den eneste kilde til oplysninger, der kunne efterprøves i denne forbindelse. Selv om denne vurdering blev kritiseret af mange brugere, indsendte kun en af dem supplerende oplysninger, der kunne anvendes til at gøre analysen mere præcis. Den pågældende part er en bruger af garn, og virksomhedens bemærkninger blev derfor i sidste ende ikke taget i betragtning ved analysen af omkostningens virkning.
(121)
Der blev fremsat andre påstande om, at virkningen for små og mellemstore virksomheder er større end det fremgik. Der blev dog kun fremlagt få konkrete beviser i den forbindelse, idet ikke alle brugere samarbejdede. De samarbejdsvillige brugere omfatter enkelte multinationale virksomheder, som sandsynligvis bliver mindre berørt af tolden. For at udelukke denne forvridende virkning i beregningen fastlagde Kommissionen imidlertid i den endelige fase den gennemsnitlige omkostningsindvirkning kun for afdelinger af de samarbejdsvillige brugere, der anvender glasfibre, i stedet for hele virksomheder, jf. betragtning 123 nedenfor.
(122)
Efter udelukkelsen af garn fra varedækningen blev vurderingen i den midlertidige fase justeret ved at udelukke virksomheder, der anvender garn, fra analysen. Analysen måtte desuden yderligere ændres som følge af den told, der skulle anvendes (jf. betragtning 139 nedenfor).
(123)
I lyset af ovenstående ændringer vil den beregnede virkning af tolden for brugerindustrien i gennemsnit kan være på ca. 0,5 og op til 2,3 procentpoint af fortjenesten i de afdelinger der anvender glasfibre. Virkningen bliver dermed meget mindre end forventet i den midlertidige fase, hvis der bliver nogen overhovedet, da det er usandsynligt, at en mindre stigning i kostprisen som f.eks. den, der sandsynligvis følger af de gældende toldsatser, ikke kan væltes helt eller delvist over på kunderne.
(124)
Hvad angår muligheden for at vælte stigninger i kostprisen over på kunderne, blev der indhentet oplysninger fra klageren om udviklingen i kostprisen på harpiks, som er en vigtig omkostning for brugerne og endda ofte udgør hovedparten af kostprisen til slutprodukter i kompositmaterialer. Mens salgsprisen på glasfibre (kostprisen for brugerne) havde været stabil i længere tid, var kostprisen på harpiks i følge disse oplysninger fordoblet i samme periode. Stigningen i harpiksprisen havde igen været markant siden udgangen af 2009. Til trods for disse omfattende prisstigninger fortsatte brugerne med at købe dette vigtige råmateriale og sælge deres slutprodukter og forblev konkurrencedygtige. Det er derfor sandsynligt, at de har været i stand til at vælte i hvert fald en del af kostprisstigningen over på deres kunder. Hvis en så omfattende kostprisstigning (delvist) kan væltes over på kunderne, er der ingen grund til, at det ikke ville være tilfældet med en antidumpingtold på glasfibre, som vil være på niveau med skadestærsklen.
(125)
Enkelte parter påstod, at visse brugere, herunder globale grupper, er i færd med eller har planer om at flytte produktionen uden for Unionen, hvilket vil medføre jobtab hos brugerne i Unionen. Desuden kan der også blive en virkning for brugernes kunder samt hos fabrikanter af plastikvarer, der også leverer materialer til glafiberbrugere, der producerer kompositmaterialer. Dette er dog en mulig konsekvens i forbindelse med indførelsen af told for alle mellemprodukter og ikke blot glasfibre. Brugere i de efterfølgende produktionsled kan også søge om beskyttelse som led i antidumpingprocedurer, hvilket allerede var tilfældet for fabrikanter af glasfibervæv. Under alle omstændigheder ville eventuelle påståede virkninger nu være meget begrænsede på grund af toldens niveau (jf. betragtning 139 herunder).
(126)
Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at ingen af de brugere, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og indsendte økonomiske oplysninger, der kunne behandles af Kommissionen, ville være i fare for ikke at overleve på grund af omkostningsstigningen efter de foreslåede foranstaltninger.
3.2. Forsyningssikkerhed
(127)
En række brugere gentog deres påstand om, at forsyningssikkerheden på EU-markedet var truet, og at antidumpingforanstaltninger yderligere forværrede situationen. De begrundede deres påstand med beviser, der viste, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at sikre forsyningen af glasfibre til brugerindustrien med de ønskede mængder og priser. I samme forbindelse blev Kommissionens bemærkninger om, at den ledige kapacitet i Unionen var tilstrækkeligt omfattende til at erstatte importen fra Kina, fundet forenklede og uberettigede.
(128)
Dette emne blev analyseret yderligere. Der blev indhentet nye oplysninger om produktionsmængder, kapacitetsudnyttelse og efterspørgsel fra klageren. Disse oplysninger blev analyseret og bekræftede, at der ganske rigtigt har været en flaskehals i første halvår af 2010 i leveringen af visse varer, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen, og som var resultatet af manglende lagerbeholdning som følge af markedets opsving efter den økonomiske krise. Stigningen i efterspørgslen synes imidlertid at være stabiliseret, hvilket er i tråd med forventningerne i den henseende i forordningen om midlertidig told (betragtning 145-149), og der blev fremlagt beviser for, at EU-leverandørerne i væsentligt omfang havde øget deres umiddelbart disponible produktion i løbet af 2010. Der blev endvidere meddelt yderligere stigninger i EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet på kort og mellemlang sigt. Der blev desuden også fremlagt beviser for en væsentlig stigning i produktionskapaciteten i en række andre producentlande uden for Unionen.
(129)
De opdaterede tal for produktion og produktionskapacitet for garn var dog mindre beroligende, og en uafhængig markedsundersøgelse pegede i retning af en mindre favorabel leveringssituation for garn. Da garn dog er udelukket fra varedækningen, havde dette emne ingen videre relevans.
(130)
Adskillige brugere påstod også, at visse EU-producenter havde øget deres priser betydeligt på visse varer lige inden offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told og havde indledt en praksis med at kræve prisstigninger, når brugerne ønskede supplerende mængder. Det blev desuden påstået, at visse EU-producenter kun ville indgå kortsigtede kontrakter (under 1 år) i modsætning til tidligere praksis. Der fremkom visse beviser for disse påstande, som brugerne så som en indikation af, at EU-erhvervsgrenen ikke ville være i stand til at levere de mængder, der var brug for på markedet, til en rimelig pris.
(131)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at der efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger kan forventes en vis stigning i priserne på EU-markedet. Det er således ikke usædvanligt at se en vis stigning i EU-producenternes priser. Hvad angår de kortsigtede kontrakter, er der her tale om et anliggende mellem køber og sælger, som ikke nødvendigvis er forbundet med en midlertidig forsyningsknaphed, men kan forklares ved mange andre faktorer. Under alle omstændigheder synes leveringssituationen for glasfibre at være blevet normaliseret i løbet af 2010 jf. betragtning 128 ovenfor. Ovenstående påstande blev derfor afvist.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(132)
Ud fra ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 150-151 i forordningen om midlertidig told hermed, og det konkluderes endeligt, at der alt taget i betragtning ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
H. ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(133)
Klageren påstod, at en målfortjeneste på 5 %, som fastlagt i den foreløbige fase, var uforholdsmæssigt lav og gentog, at et niveau på mellem 12 og 15 % ville være mere berettiget, idet glasfiberindustrien i høj grad er kapitalintensiv. Klageren påstod, at denne langt højere fortjeneste ville være nødvendig for at skabe en sund forrentning af kapitalen og give mulighed for nye investeringer. Ovenstående påstand var dog ikke ledsaget af overbevisende begrundelser, og det konkluderes således, at en fortjenstmargen på 5 % som fastsat i den foreløbige fase, skulle bibeholdes.
(134)
Hvad angår fastsættelsen af skadestærsklen, blev der, jf. betragtning 71 ovenfor, også anvendt ændringer i metoden, som påvirkede beregningen af prisunderbuddet - dvs. i) udelukkelsen af garn, ii) samlingen af varetyperne og iii) justeringen for omkostninger efter import - ved beregningen af skadestærsklen.
(135)
For at udelukke garn og tage hensyn til de særlige kendetegn ved hver varegruppe (rovings, afhuggede tråde og måtter) i skadesanalysen anvendte Kommissionen detaljerede finansielle oplysninger, som EU-producenterne i stikprøven havde indsendt separat for hver varetype. I den forbindelse anvendtes de separate finansielle tal for hver af de overordnede varegrupper (rovings, afhuggede tråde og måtter) i stedet for de samlede tal, som blev anvendt i de foreløbige beregninger, og som omfattede garn (jf. betragtning 155 i forordningen om midlertidig told). Den deraf følgende beregning afspejler bedre situationen på markedet og tager højde for den ændrede varedækning og så vidt muligt de særlige kendetegn ved de overordnede varetyper.
(136)
Ovenstående ændringer førte til en omfattende ændring af den midlertidige skadestærskel.
2. Endelige foranstaltninger
(137)
I betragtning af ovenstående finder Kommissionen, at der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9 bør indføres endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare.
(138)
Da skadestærsklen nu er lavere end de konstaterede dumpingmargener, bør de endelige foranstaltninger baseres på skadestærsklen.
(139)
Med udgangspunkt i ovenstående er toldsatsen udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, følgende:
Eksporterende producent
Foreslået antidumpingtold (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co. Ltd. og Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co. Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Alle andre virksomheder
13,8
(140)
Den individuelle antidumpingtold, der er fastsat i denne forordning, er beregnet på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Den afspejler derfor den situation, der blev konstateret for den pågældende virksomhed under denne undersøgelse. Toldsatsen finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) således udelukkende anvendelse på importen af varer, der har oprindelse i det pågældende land og er fremstillet af den nævnte virksomhed. Importerede varer fremstillet af andre virksomheder, der ikke er udtrykkelig nævnt med navn og adresse i denne forordnings dispositive del, herunder virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de særlig nævnte, må ikke nyde godt af denne sats og skal underkastes den toldsats, der anvendes på »alle andre virksomheder«.
(141)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle toldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (5) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af referencen til den virksomhed, der er omfattet af en individuel toldsats.
(142)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør den landsdækkende told ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(143)
I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret, og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved den midlertidige forordning, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Da garn nu er udelukket fra varedækningen (jf. betragtning 13-24) frigives de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told på importen af garn. Da den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør de beløb, der er stillet som sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt og har et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00 and ex 7019 31 00 (Taric-koder 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 og 7019310099) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Changzhou New Changhai Fiberglass Co. Ltd. og Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co. Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Alle andre virksomheder
13,8
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 812/2010 på importen af garn af glasfiberfilamenter, undtagen garn, der er imprægneret og belagt og har et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 19 10 (Taric-kode 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 og 7019191079) med oprindelse i Folkerepublikken Kina, frigives.
2. Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 812/2010 på importen af afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt og har et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00 and ex 7019 31 00 (Taric-koder 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 og 7019310099) med oprindelse i Folkerepublikken Kina opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 9. marts 2011.
32011R0248
L 067/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 248/2011
od 9. ožujka 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. PRIVREMENE MJERE
(1)
Komisija je Uredbom (EU) br. 812/2010 (2) (Privremena uredba) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana iz Narodne Republike Kine (NRK).
(2)
Postupak je pokrenut kao rezultat pritužbe koju je 3. studenoga 2009. (pritužba) podnijelo Europsko udruženje proizvođača staklenih vlakana (APFE, sada poznato pod nazivom „GlassFibreEurope”) (podnositelj pritužbe) u ime proizvođača koji predstavljaju veći dio, u ovom slučaju više od 50 % ukupne proizvodnje Unije određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana.
(3)
Podsjeća se da je, kako je određeno u uvodnoj izjavi 14. Privremene uredbe, ispitni postupak o dampingu i šteti obuhvatio razdoblje od 1. listopada 2008. do 30. rujna 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za ocjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RIP-a (razmatrano razdoblje).
B. DALJNJI POSTUPAK
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere (privremena objava), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile omogućena je rasprava.
(5)
Komisija je nastavila tražiti podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. Osim provjera navedenih u uvodnoj izjavi 11. Privremene uredbe, dodatna je provjera izvršena u prostorijama Saertexa u Saerbecku u Njemačkoj, jednog od korisnika staklenih vlakana koji je surađivao odgovorivši na upitnik za korisnike.
(6)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz NRK-a i konačnu naplatu iznosa osiguranih privremenom pristojbom, kako je revidirano u skladu s ovom Uredbom (konačna objava). Nakon te objave također im je dano razdoblje za ulaganje prigovora.
(7)
Usmeni i pisani komentari zainteresiranih stranaka razmatrani su i, prema potrebi, uzeti u obzir.
1. Područje primjene ispitnog postupka: uvoz podrijetlom iz Malezije, Tajvana i Turske
(8)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Malezije, Tajvana i Turske trebalo uključiti u područje primjene sadašnjeg ispitnog postupka. Tvrdio je da je izuzimanje navedenih zemalja bilo diskriminatorno jer, prema privremenim nalazima, obujam uvoza iz navedene tri zemlje ne bi bio zanemariv i postojao bi dokaz prima facie o sniženju cijena.
(9)
U tom smislu najprije valja napomenuti da u fazi pokretanja postupka nije bilo dokaza prima facie o dampingu, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi, sukladno zahtjevu članka 5. stavka 2. Osnovne uredbe, koji bi opravdao pokretanje antidampinškog postupka vezanog uz uvoz iz tih zemalja. U suprotnom, što se tiče obujma uvoza, podnositelji pritužbe priložili su podatke o smanjenju uvoza i tržišnih udjela iz ostalih zemalja od 2004.
(10)
Vezano uz Maleziju, Tajvan i Tursku, analiza tijekom privremene faze potvrdila je da se uvoz iz Tajvana i Turske smanjio tijekom razmatranog razdoblja (s 2,0 % na 1,5 % i s 2,9 % na 2,5 %), dok se uvoz iz Malezije malo povećao, s 1,0 % na 1,7 %. Iako su te razine uvoza iznad de minimis razina uvoza u skladu s člankom 5. stavkom 7. Osnovne uredbe, nisu ispunjeni ostali zahtjevi za uključivanje navedenih zemalja u ispitni postupak. Posebno nisu primljeni podaci koji bi upućivali na damping od bilo koje od navedenih zemalja. Tvrdnja za uključivanjem Malezije, Tajvana i Turske se, stoga, odbacuje.
C. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(11)
Podsjeća se da, kako je određeno uvodnom izjavom 15. Privremene uredbe, dotični proizvod, prema opisu u obavijesti o pokretanju postupka, čine rezani strukovi od staklenih vlakana, dužine ne veće od 50 mm; roving od staklenih vlakana; pramenovi od staklenih vlakana i pređa od staklenih vlakana; i mat od filamenata staklenih vlakana isključujući mat od staklene vune, i trenutačno su obuhvaćeni oznakom KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 i ex 7019 31 00 (dotični proizvod).
(12)
Osim toga, kako je određeno uvodnom izjavom 19. Privremene uredbe, odlučeno je privremeno tretirati pređu kao sastavni dio dotičnog proizvoda iako je to dodatno ispitano i razmotreno u konačnoj fazi.
1.1. Pređa
(13)
Nakon objave privremenih mjera, dodatno je ispitan zahtjev za isključenje pređe. U tom se pogledu podsjeća da je prije uvođenja privremenih mjera (vidjeti uvodne izjave 18. i 19. Privremene uredbe) primljen veliki broj podnesaka u kojima je navedeno da pređu valja isključiti. Osim toga, nakon uvođenja privremenih mjera, zainteresirane stranke priložile su velik broj dodatnih i detaljnijih podataka. Svi su komentari detaljno analizirani kako je objašnjeno u nastavku.
(14)
Nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da pređu treba razlikovati od ostalih triju osnovnih vrsta proizvoda navedenih u uvodnoj izjavi 17. Privremene uredbe jer: i. pređa ima drukčija fizička i kemijska svojstva, ii. proces proizvodnje pređe i ostalih triju osnovnih vrsta proizvoda je različit, i iii. pređa se koristi u druge svrhe.
(15)
Vezano uz argumente i. i ii., podneseni su dokazi koji su upućivali na razlikovna svojstva rovinga, rezanih strukova i mata s jedne strane, i pređe s druge strane. Još preciznije, podaci su ukazivali na to da se mat i rezani strukovi obično rade od rovinga, a ne od pređe. Nakon konačne objave, industrija Unije osporila je ovo odvajanje, tvrdeći da se određeni posebno rezani strukovi uistinu izrađuju od pređe. Međutim, postojanje određenih posebno rezanih strukova izrađenih od pređe ne znači da pređu treba smatrati dijelom dotičnog proizvoda (vidjeti uvodnu izjavu 20. u nastavku).
(16)
Što se tiče prve tvrdnje vezane uz razlike u osnovnim kemijskim i fizičkim svojstvima, jedna je zainteresirana stranka priložila studiju vodećeg instituta za istraživanja. Studija je, između ostalog, usporedila fizička i kemijska svojstva rovinga i pređe. Nakon konačne objave, izraženo je određeno odstojanje u odnosu na nalaze ove usporedbe koja je izazvala iznošenje važnih komentara određenih korisnika pređe. Iz tih se podataka može zaključiti da je osnovna kemijska komponenta rovinga, mata i rezanih strukova „silan”, kemijsko kontaktno sredstvo koje olakšava apsorpciju smole za matrice. Pređa se obično ne izrađuje s takvim kemijskim sredstvom, nego s kemijskom tvari na bazi škrobnog ulja (škrobljenje) koja se dodaje kao mazivo i zaštitno sredstvo da bi pređa izdržala napore tkanja pri velikim brzinama. Za razliku od rovinga, u čijem primjeru kontaktno sredstvo pomaže apsorpciju smole, „škrobljenje” odbija smolu. Što se tiče osnovnih kemijskih svojstava, također je utvrđeno da staklena sirovina za pređu ima stabilniji sastav i veću ujednačenost veličina čestica nego sirovina za ostale vrste proizvoda.
(17)
Što se tiče fizičkih svojstava, čini se da pređa nema jednaka fizička svojstva kao ostale vrste proizvoda. U prvom je redu općeprihvaćeno da je pređa finiji materijal znatno manjeg promjera vlakana i linearne gustoće od rovinga. Zatim, pređa je jedina vrsta proizvoda koja je upredena (iako postoji i pređa koja nije upredena).
(18)
Vezano uz drugu tvrdnju koja se odnosi na razlike u procesu proizvodnje, iako sve stranke priznaju da se četiri osnovne vrste proizvoda proizvode od staklene taljevine koja sadrži silikatni pijesak, sodu, vapnenac, kaolin i dolomit, koja se dobiva kroz toplinski otporne ploče od platine i rodija (filtar) s višestrukim rupama, postoje određene bitne razlike u procesu proizvodnje pređe u usporedbi s ostalim proizvodima unutar ispitnog postupka. Za proizvodnju pređe potrebna je veća preciznost i kontrola stalne temperature kao i dovod energije, uz primjenu strožih parametara kontrole (radne mogućnosti filtra itd.) S obzirom na to da su rupe na filtru manje, proizvodne su mogućnosti znatno manje u usporedbi s ostalim proizvodima. Stoga se peći uglavnom koriste ili za proizvodnju pređe ili rovinga - proizvođači staklenih vlakana zbog ekonomskih razloga ne izmjenjuju proizvodnju navedenih proizvoda na istoj peći. Druga je razlika u procesu proizvodnje da nakon procesa filtriranja pređa prolazi proces predenja.
(19)
Vezano uz argument iii. koji se odnosi na razlike u primjenama, utvrđeno je da su različita kemijska svojstva pređe u usporedbi s rovingom, rezanim strukovima i matom povezana s različitim upotrebama pređe. Iako se privremeno zaključilo da „gotovo sve različite vrste dotičnog proizvoda (…) uglavnom se koriste u iste svrhe”, na temelju komentara primljenih nakon privremene objave, to je pitanje dodatno ispitano i utvrđeno je da se pređa najviše koristi u proizvodnji puno lakših inženjerskih materijala za primjene tehničke tkanine, poput visokokvalitetne izolacije, zaštite i filtriranja, dok se roving, rezani strukovi i mat koriste za učvršćivanje plastike u kompozitima. U pojedinim se slučajevima pređa može koristiti za učvršćivanje, no radi se o izuzetno ograničenom broju primjera do kojih vrlo rijetko dolazi zbog ekonomskih razloga, s obzirom na relativno velike troškove koji se odnose na pređu u usporedbi s rovingom.
(20)
U pogledu gore navedenih razlika nije iznenađujuće da tržište također smatra pređu drukčijom od ostala tri proizvoda. Korisnici i industrija Unije podnijeli su tržišni izvještaj u nezavisnom časopisu specijaliziranom za kompozitne proizvode. Navedeni izvještaj, koji ni na koji način nije bio povezan s ovim antidampinškim postupkom, najprije je pokazao da, zbog proizvodnje i upotrebe, treba razlikovati pređu od rovinga. Zatim je detaljno analiziran globalni proizvodni kapacitet staklenih vlakana za dvije skupine: i. roving, rezane strukove i mat sve zajedno; i ii. pređu (3).
(21)
Vezano uz moguću zamjenjivost pređe ostalim osnovnim vrstama proizvoda valja napomenuti da bi, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 19. Privremene uredbe, to u teoriji bilo moguće jer se pređa može koristiti u ograničenom broju primjena umjesto ostalih vrsta proizvoda. Međutim, nakon detaljnije analize Komisija je utvrdila da to u praksi ne bi bilo ekonomski održiva opcija zbog znatne razlike u troškovima proizvodnje pređe i ostalih proizvoda, koju objašnjavaju razlike u procesu proizvodnje navedenom u uvodnoj izjavi 18.
(22)
U pritužbi na temelju koje je pokrenut ovaj ispitni postupak, izričito je navedeno da dotični proizvod ima jedinstvenu funkciju, a time i svrhu ili korištenje, a to je učvršćivanje plastike u kompozitima. Međutim, gore je navedena analiza pokazala da su, s obzirom na različite primjene pređe uključujući nekoliko upotreba osim u kompozitnim materijalima, razlike u procesu proizvodnje pređe u usporedbi s rovingom (i rezanim strukovima i matom) dovele do bitnih razlika u osnovnim fizičkim i kemijskim svojstvima. Komentari vezano uz to koji su primljeni nakon konačne objave nisu mogli promijeniti ovaj zaključak.
(23)
S obzirom na gore navedeno, potvrđuje se tvrdnja koja se odnosi na isključenje pređe na temelju različitih fizičkih i kemijskih svojstava i različitih upotreba u odnosu na roving, rezane strukove i mat. Stoga se zaključuje da pređu valja isključiti iz definicije dotičnog proizvoda kako je navedeno u Privremenoj uredbi. Pređu stoga treba konačno isključiti iz postupka.
(24)
Također treba napomenuti da je zahtjev koji se odnosi na isključenje tanke pređe iznijela zainteresirana stranka, no to više nije bitno u smislu isključenja cjelokupne pređe iz područja primjene proizvoda.
1.2. Teksturirani roving
(25)
Jedna je zainteresirana stranka zahtijevala isključenje teksturiranog rovinga. Zahtjev se temeljio na argumentima da teksturirani roving treba tretirati prema jednakom načelu kao impregnirani roving, jer proizvod više nije roving nego proizvod na kraju proizvodnog lanca.
(26)
U tom je pogledu važno ponoviti razlog za isključenjem određenog impregniranog rovinga. Određeni roving i pređa isključeni su jer su te vrste posebno tretirane premazom i impregnacijom te je zabilježen gubitak gorenja od više od 3 %, čime su poprimili drukčija fizička i kemijska svojstva.
(27)
Vezano uz teksturirani roving, smatra se da je to roving koji nije premazan ili impregniran i čiji gubitak vrijednosti gorenja iznosi između 0,3 % i 0,13 %. Stoga se očito radi o drukčijem proizvodu u usporedbi s impregniranim rovingom koji je isključen u privremenoj fazi. Zatim, utvrđeno je da se teksturirani roving, poput ostalih rezanih strukova, rovinga i mata, u prvom redu koristi za učvršćivanje plastike u kompozitima. Stoga su očito obuhvaćeni definicijom područja primjene proizvoda, i u pritužbi i obavijesti o pokretanju ovog postupka, i nema razloga koji bi opravdali njihovo isključenje.
(28)
Zato se zaključuje da teksturirani roving očito i neosporno spada u područje primjene proizvoda ovog ispitnog postupka i da zahtjev za njegovim isključenjem iz tog područja primjene nije dovoljno utemeljen u smislu činjenica i stoga se odbacuje.
1.3. Zaključak
(29)
Što se tiče područja primjene proizvoda, nisu podneseni dodatni zahtjevi.
(30)
U smislu prethodno navedenog, smatralo se primjerenim revidirati definiciju područja primjene proizvoda u Privremenoj uredbi. Stoga je dotični proizvod konačno definiran kao rezani strukovi od staklenih vlakana, dužine ne veće od 50 mm; roving od staklenih vlakana, isključujući roving od staklenih vlakana koji je impregniran i premazan i uz koji je zabilježen gubitak gorenja od više od 3 % (u skladu s normom ISO 1887); i mat od filamenata staklenih vlakana isključujući mat od staklene vune.
2. Istovjetni proizvod
(31)
U nedostatku bilo kakvog povezanog zahtjeva ili komentara i uzimajući u obzir nalaze navedene u gore navedenim uvodnim izjavama 13. do 23., potvrđuju se zaključci u uvodnoj izjavi 20. Privremene uredbe.
D. DAMPING
1. Tretman tržišnog gospodarstva (MET)
(32)
Nakon objave privremenih mjera, jedan je proizvođač izvoznik/grupacija kojem nije odobren MET ponovio svoje neslaganje s odbacivanjem zahtjeva za odobrenje MET-a. Međutim, dotični proizvođač izvoznik/grupacija samo je ponovio tvrdnje iznesene ranije tijekom postupka bez iznošenja novih argumenata. Podsjeća se da su, kako je objašnjeno u Privremenoj uredbi, ti argumenti detaljno razmotreni u individualnoj komunikaciji s dotičnim proizvođačem izvoznikom/grupacijom.
(33)
Osim toga, nakon konačne objave, dotični proizvođač izvoznik/grupacija tvrdio je da je Komisija predvidjela nove dokaze koji su podneseni. U tom se smislu napominje da su se navedeni dokazi odnosili samo na podnošenje određenih dokumenata koji podržavaju argument koji je već iznesen i na koji je odgovoreno vezano uz sastav Upravnog vijeća trovačkog društva. Stoga nisu podneseni novi dokazi koji bi doveli u pitanje odluku koja se odnosi na odbijanje zahtjeva za odobrenje MET-a dotičnog proizvođača izvoznika/grupacije.
(34)
Posljedično, konačno se potvrđuju privremeni nalazi koji se odnose na zahtjev za odobrenje MET-a dotičnog proizvođača izvoznika/grupacije.
(35)
U nedostatku ikakvih komentara, sadržaj uvodnih izjava 21. do 29. Privremene uredbe o nalazima o MET-u konačno se potvrđuju.
2. Individualni tretman (IT)
(36)
Nakon privremene objave isti se proizvođač izvoznik/grupacija koji je komentirao odluku vezanu uz odbacivanje zahtjeva za odobrenje MET-a nije slagao s odbacivanjem zahtjeva za odobrenje IT-a. Tvrdilo se da Komisija nije osigurala dovoljno razloga za odbacivanje zahtjeva za odobrenje IT-a.
(37)
U tom se smislu ponavlja da je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26. Privremene uredbe, u dijelu o analizi MET-a, većinu direktora Upravnog vijeća ovog trgovačko društva imenovalo trgovačko društvo u većinskom vlasništvu države. Zato nije moguće isključiti znatno uplitanje države u postupak donošenja odluka ovog proizvođača izvoznika.
(38)
Stoga je potvrđeno za navedenog proizvođača izvoznika da, s obzirom na to da nije dokazao dovoljnu nezavisnost o državi, nije ispunio kriterije članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe i da se zato njegov zahtjev za odobrenje IT-a mora odbaciti.
(39)
Nakon konačne objave, prethodno naveden proizvođač izvoznik i ostali proizvođači izvoznici kojima nije odobren IT tvrdili su da odluka vezana uz odbacivanje zahtjeva za odobrenje IT-a nije bila u skladu s izvješćem Panela WTO-a u sporu DS 397 vezanom uz konačne antidampinške mjere za određene željezne i čelične elemente za pričvršćivanje iz Narodne Republike Kine. U vezi s tim valja napomenuti da prethodno navedeno izvješće Panela još uvijek nije konačno jer ga još nije usvojilo Tijelo za rješavanje sporova. Štoviše, nije isteklo vremensko razdoblje za podnošenje žalbe protiv izvješća Panela. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(40)
Zbog toga i u nedostatku bilo kakvih drugih komentara vezanih uz IT, sadržaj uvodnih izjava 30. do 33. Privremene uredbe konačno se potvrđuje i konačno se zaključuje da IT ne bi trebalo odobriti ni jednom od proizvođača izvoznika/grupacija u uzorku kojima nije odobren MET.
3. Uobičajena vrijednost
3.1. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti za proizvođača izvoznika/grupaciju kojoj je odobrena primjena MET-a
(41)
Nakon privremene objave, proizvođač izvoznik/grupacija kojoj je odobren MET navela je da bi za vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu (ili uopće nisu prodane) uobičajenu vrijednost istovjetnog proizvoda trebalo izračunati na temelju izračunate uobičajene vrijednosti, a ne na način na koji je Komisija to učinila u privremenoj fazi - odnosno, korištenjem domaćih cijena jako sličnih vrsta (primjereno prilagođenih) za izračun uobičajene vrijednosti.
(42)
Tvrdnja je prihvaćena i uobičajena vrijednost za nereprezentativne vrste (odnosno, vrste čija je domaća prodaja činila manje od 5 % izvozne prodaje u Uniju ili koje uopće nisu prodane na domaćem tržištu) izračunata je na temelju troška proizvodnje po vrsti proizvoda kojem se dodaje iznos za prodajne, opće i administrativne troškove te za dobit. U slučaju postojeće domaće prodaje, korištena je dobit svih poslova na domaćem tržištu po vrsti proizvoda za dotične vrste proizvoda (s obzirom na to da su svi poslovi domaće prodaje navedenih vrsta proizvoda bili profitabilni, zahtjev članka 2. stavka 4. Osnovne uredbe očito je bio ispunjen). U slučaju kad nije bilo domaće prodaje, korištena je prosječna dobit. Izračunata uobičajena vrijednost jako sličnog proizvoda korištena je za jednu vrstu proizvoda za koji nije iznesen trošak proizvodnje.
(43)
Vezano uz preostale vrste proizvoda naknadno je ispitano može li se za svaku vrstu dotičnog proizvoda koji se prodaje na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama smatrati da se prodaje u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe i kako je opisano u uvodnim izjavama 37. do 40. Privremene uredbe.
(44)
Daljnji je ispitni postupak pokazao da je profitabilna prodaja samo nekolicine usporedivih vrsta proizvoda iznosila više od 80 % ukupne domaće prodaje i da se zato kod izračuna prosječne cijene za uobičajenu vrijednosti tih vrsta proizvoda može koristiti ukupna domaća prodaja. Za preostale je vrste korištena samo profitabilna prodaja.
(45)
Nakon konačne objave, proizvođač izvoznik/grupacija kojoj je odobren MET tvrdila je da je metodologija koja je korištena za izračun uobičajene vrijednosti nereprezentativnih vrsta proizvoda kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 42.; odnosno korištenje dobiti iz profitabilnih poslova vezanih uz dotične vrste proizvoda suprotno članku 2. stavku 6. Osnovne uredbe. Nadalje se tvrdilo da se prosječna dobit svih profitabilnih poslova svih vrsta proizvoda obično koristila za izračun uobičajene vrijednosti za konkretnu vrstu proizvoda i da bilo kakva promjena te prakse krši načelo pravne sigurnosti.
(46)
Valja napomenuti da je metodologija opisana u uvodnoj izjavi 42. u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe na temelju koje se iznosi za dobit trebaju temeljiti na stvarnim podacima vezanim uz prodaju istovjetnog proizvoda od strane izvoznika ili proizvođača, u uobičajenom tijeku trgovine. Korištenje riječi „istovjetnog proizvoda” ne isključuje podjelu ispitanog proizvoda u vrste proizvoda kada je to potrebno. Štoviše, primjenjiva sudska praksa WTO-a (4) osigurava da se stvarna profitna marža utvrđena za poslove u uobičajenom tijeku trgovine odgovarajućih vrsta proizvoda, za koje treba izračunati uobičajenu vrijednosti, ne može zanemariti. Također se napominje da proizvođač izvoznik/grupacija nije dokazala da poslove koji se odnose na vrste proizvoda za koje je potrebno izračunati uobičajenu vrijednost ne treba smatrati dijelom uobičajenog tijeka trgovine. Naposljetku valja napomenuti da je prethodno opisana metodologija nepristrana. U slučajevima u kojima je profitna marža prodaje u uobičajenom tijeku trgovine dotične vrste proizvoda manja od ponderiranog prosjeka dobiti ukupne prodaje vrsta proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine, za izračun uobičajene vrijednosti koristi se niža profitna marža dotične vrste proizvoda. Tvrdnja se stoga odbacuje.
3.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti za sve proizvođače izvoznike/grupacije kojima nije odobrena primjena MET-a
(a) Analogna zemlja
(47)
Nakon privremene objave, jedna je zainteresirana stranka komentirala da Tursku ne bi trebalo koristiti kao analognu zemlju te je predložila korištenje Malezije po tom pitanju. Navedeni komentar nije dodatno poduprt i nije uzet u obzir.
(48)
Napominje se da nakon isključenja pređe iz područja primjene proizvoda ispitnog postupka (vidjeti gore navedeno) činjenica da se pređa ne proizvodi u Turskoj više ne predstavlja prepreku za odabir Turske kao analogne zemlje jer neće biti potrebe za izračunom uobičajene vrijednosti bilo koje vrste ispitivanih proizvoda (vidjeti uvodne izjave 50. i 51. u nastavku).
(49)
S obzirom na gore navedeno, konačno se zaključuje da u ovom postupku valja koristiti Tursku kao analognu zemlju.
(b) Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(50)
Nakon privremene objave jedna je stranka tvrdila da uobičajena vrijednosti istovjetnog proizvoda u Turskoj možda nije točna, jer je struktura troška turskog trgovačkog društva koje surađuje iskrivljena. Ispitni je postupak uistinu pokazao da trgovačko društvo koje surađuje u Turskoj ima znatne financijske troškove koji bi mogli iskriviti izračun uobičajene vrijednosti, posebno za vrijeme izračuna.
(51)
Da bi se izbjeglo bilo kakvo moguće iskrivljenje izračuna, odlučeno je da će se vrste proizvoda razvrstati u skupine i da će se međusobno razlikovati samo glavna svojstva proizvoda. Navedeno je svrstavanje u skupine povećalo usporedivost u smislu obujma prodaje između dotičnog proizvoda i turskog istovjetnog proizvoda te je omogućilo korištenje stvarnih cijena za razliku od izračunate uobičajene vrijednosti kod koje se koriste prodajni, općeniti i administrativni troškovi (koji bi mogli biti iskrivljeni zbog financijskih troškova).
4. Izvozna cijena i usporedba cijena
(52)
U nedostatku bilo kakvih drugih komentara, konačno se potvrđuje sadržaj uvodnih izjava 48. do 50. Privremene uredbe o utvrđivanju izvozne cijene i usporedbi izvoznih cijena s odgovarajućom uobičajenom vrijednosti.
5. Dampinške marže
(53)
U nedostatku bilo kakvih komentara, sadržaj uvodnih izjava 51. do 54. Privremene uredbe vezanih uz općenitu metodologiju za izračun dampinških marži konačno se potvrđuje.
(54)
U smislu gore navedenih promjena pri izračunu uobičajenih vrijednosti, i nakon ispravka određenih pogrešaka u izračunu, iznos konačno utvrđenog dampinga, izražen kao postotak neto cijene CIF franko granica Unije, neocarinjeno, iznosi kako slijedi:
Tablica 1.
Dampinške marže
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd and Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
29,7 %
E. ŠTETA
(55)
Valja napomenuti da, nakon isključenja pređe iz područja primjene proizvoda (vidjeti gore navedene uvodne izjave 13. do 23.), bilo je potrebno prilagoditi analizu štete preostalim trima glavnim vrstama proizvoda: rovingu, rezanim strukovima i matu. To je zahtijevalo revizije određenih pokazatelja štete, obujma dampinškog izvoza i izračuna sniženja cijene i razine uklanjanja štete.
1. Industrija Unije
(56)
Vezano uz definiciju industrije Unije i reprezentativnost uzorka proizvođača iz Unije, nisu zaprimljeni novi komentari ili zahtjevi. U tom pogledu, i s obzirom na činjenicu da je vrsta proizvoda isključena iz područja primjene proizvoda, odnosno pređa, predstavljala ograničeni dio proizvodnje i prodaje proizvođača iz Unije, potvrđuju se zaključci u uvodnim izjavama 56. do 58. Privremene uredbe.
2. Potrošnja Unije
(57)
U smislu potrošnje Unije valja napomenuti da, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 55., isključenje jedne od četiri glavne vrste proizvoda, odnosno pređe, iz područja primjene proizvoda rezultiralo je revizijom obujma potrošnje Unije.
(58)
U vezi s gore navedenom revizijom, ukupna potrošnja Unije razvila se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 2.
Potrošnja Unije
2006.
2007.
2008.
RIP
Jedinice (u tonama)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indeksirano
100
105
104
77
(59)
Gore navedeno kretanje potrošnje slično je kretanju uočenom za proizvod unutar ispitnog postupka kako je navedeno u Privremenoj uredbi, odnosno povećanju oko 5 % u 2007. - 2008. i zatim znatnom padu, za 23 %, tijekom RIP-a u usporedbi s 2006.
3. Uvoz iz dotične zemlje
(60)
Vezano uz isključenje pređe iz područja primjene proizvoda, valjalo je revidirati podatke koji se odnose na uvoz.
(61)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da je uvoz iz NRK-a od proizvođača povezanih s industrijom Unije trebao biti isključen iz dotičnog uvoza.
(62)
U tom se pogledu najprije podsjeća da, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 58. Privremene uredbe, tijekom RIP-a obujam uvoza iz NRK-a od proizvođača u uzorku predstavljao je samo manje od 4 % ukupnog kineskog uvoza. Navedeno ostaje nepromijenjeno nakon isključivanja pređe iz područja primjene proizvoda.
(63)
S obzirom na to da su samo dva proizvođača iz Unije uvozila dotični proizvod iz NRK-a tijekom RIP-a, točan obujam uvoza ne može se otkriti zbog razloga povjerljivosti. U svakom slučaju, čak i da je iznos navedenog uvoza oduzet za svaku godinu razmatranog razdoblja, kretanje obujma uvoza i tržišnih udjela ostalo bi nepromijenjeno. Tržišni udio dampinškog uvoza bio bi manji, iako za samo jedan postotni bod svake godine razmatranog razdoblja, i time ne bi utjecao na cjelokupno kretanje tijekom razmatranog razdoblja.
(64)
Nakon isključenja pređe, revidirani podaci koji se odnose na uvoz su sljedeći:
(a)
Obujam
Tablica 3.
Uvoz iz NRK-a (obujam)
2006.
2007.
2008.
RIP
Jedinice (u tonama)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indeksirano
100
156
186
139
(b)
Tržišni udio
Tablica 4.
Uvoz iz NRK-a (tržišni udio)
2006.
2007.
2008.
RIP
Tržišni udio (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indeksirano
100
149
179
180
(65)
Nakon tih promjena, uočena kretanja tijekom privremene faze vezana uz obujam uvoza dotičnog proizvoda malo su se promijenila. Međutim, povećanje obujma uvoza u apsolutnom i relativnom smislu ostaje prilično značajno. Navedeni je uvoz naglo porastao tijekom razmatranog razdoblja, posebno između 2006. i 2008. (za 86 %) nakon čega je došlo do smanjenja kineskog uvoza zbog cjelokupnog pada potražnje. Međutim, tržišni udio navedenog uvoza nastavio je rasti između 2008. i RIP-a te se povećao tijekom cijelog razdoblja za 6,3 postotnih bodova.
(c)
Razvoj cijena
(66)
Nakon isključenja pređe, prosječna uvozna cijena CIF dotičnog proizvoda znatno se smanjila (za oko 3 %):
Tablica 5.
Uvoz iz NRK-a (cijene)
2006.
2007.
2008.
RIP
Prosječna cijena/tona (EUR)
901
907
945
909
Indeksirano
100
101
105
101
(67)
Međutim, gore prikazana tablica pokazuje da se kretanje jako stabilnih cijena tijekom razmatranog razdoblja nije promijenilo i stoga se može potvrditi zaključak vezan uz kretanje cijena navedenog uvoza, kako je utvrđeno u Privremenoj uredbi.
(d)
Sniženje cijena
(68)
Vezano uz izračun sniženja cijena, trebalo je revidirati privremene marže jer je zbog isključenja pređe iz područja primjene proizvoda bilo potrebno ukloniti odgovarajuću prodaju iz izračuna štete.
(69)
Štoviše, kako je učinjeno u dijelu ispitnog postupka koji se odnosi na damping (vidjeti prethodno navedene uvodne izjave 50. i 51), odlučeno je da se proizvodi svrstaju u skupine i da se razlikuju samo na temelju glavnih svojstava. To je dovelo do povećanja obujma kineskog uvoza uključenog u usporedbu s prodajom istovjetnog proizvoda koji proizvodi industrija Unije, i time je osigurana bolja reprezentativnost izračuna sniženja cijena.
(70)
Naposljetku, primijenjena je prilagodba troškova nastalih nakon uvoza, s obzirom na to da su navedeni troškovi neophodni za prodaju dotičnog proizvoda.
(71)
Nakon promjena vezanih za izračun sniženja cijena zbog i. isključenja pređe, ii. svrstavanja vrsta proizvoda u skupine i iii. prilagodbe troškova nastalih nakon uvoza, revidirane marže sniženja cijena iznose do 18,2 %, dok prosječno sniženje cijena iznosi 10,9 %. Gore navedene promjene primjenjivale su se i pri izračunu razine uklanjanja štete - vidjeti uvodnu izjavu 134. ove Uredbe.
(72)
Osim prethodno navedenih promjena i u nedostatku drugih tvrdnji ili komentara, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 61. i 65. Privremene uredbe.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.1. Revizija pokazatelja štete zbog isključenja pređe
(73)
Isključenje pređe iz područja primjene proizvoda zahtijevalo je prilagodbu određenih tablica odjeljka D.4. Privremene Uredbe. Osim toga, bilo je potrebno izvršiti manji ispravak podataka vezanih uz prodaju jednog od proizvođača u uzorku. Valja napomenuti da je u proizvodnji i prodaji proizvođača u uzorku zabilježena relativno mala prisutnost pređe. Stoga su prilagodbe najviše utjecale na pokazatelje koji se temelje na podacima svih proizvođača iz Unije (obujam prodaje i tržišni udio). U manjoj su mjeri utjecale na prosječne prodajne cijene proizvođača u uzorku. Međutim, uočena kretanja ostala su prilično nepromijenjena u usporedbi s nalazima Privremene uredbe, i za navedene pokazatelje, prema tablici u nastavku. S obzirom na ograničenu prisutnost pređe u uzroku proizvođača, isključenje pređe iz područja primjene proizvoda nije utjecalo na financijske pokazatelje (profitabilnost, povrat ulaganja (ROI), novčani tok i ulaganja). Radi transparentnosti sve tablice vezane uz pokazatelje štete navedene u odjeljku D.4. Privremene uredbe prikazane su u nastavku, uključujući one koje su ostale nepromijenjene.
(74)
S obzirom na to da je isključenje pređe iz područja primjene proizvoda jako malo utjecalo na razvoj obujma proizvodnje proizvođača u uzorku, u usporedbi s brojkama u Privremenoj uredbi (povećanje od 1 % za 2008. i RIP), potvrđuje se zaključak iz uvodne izjave 67. Privremene uredbe.
Tablica 6.
Industrija Unije - proizvodnja
Proizvođači u uzorku
2006.
2007.
2008.
RIP
Jedinice (u tonama)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indeksirano
100
103
102
64
(75)
Brojke koje se odnose na proizvodni kapacitet industrije Unije u cjelini su se smanjile zbog isključivanja pređe, no to nije utjecalo na kretanje i iskorištenost kapaciteta. Stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 69. Privremene uredbe.
Tablica 7.
Industrija Unije - proizvodni kapacitet
Proizvođači u uzorku
2006.
2007.
2008.
RIP
Kapacitet (u tonama)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indeksirano
100
100
102
89
Iskorištenost kapaciteta (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indeksirano
100
103
100
71
(76)
S obzirom na to da je isključenje pređe iz područja primjene proizvoda jako malo utjecalo na razvoj zaliha proizvođača u uzorku, u usporedbi s brojkama u Privremenoj uredbi (povećanje od 1 % za 2007., 2008. i RIP), potvrđuje se zaključak iz uvodne izjave 70. Privremene uredbe.
Tablica 8.
Industrija Unije - zalihe
Proizvođači u uzorku
2006.
2007.
2008.
RIP
Jedinice (u tonama)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indeksirano
100
83
140
93
(77)
Iako je, u usporedbi s obujmom prodaje navedenim u Privremenoj uredbi, smanjenje obujma prodaje od 2006. značajnije za 1 % u 2007. i 2008. i 3 % manje izraženo tijekom RIP-a, obujam prodaje pao je za 27 % tijekom razmatranog razdoblja i stoga se zaključci uvodnih izjava 71. i 72. potvrđuju.
Tablica 9.
Industrija Unije - prodaja EU-a (obujam)
Svi proizvođači iz EU-a
2006.
2007.
2008.
RIP
Jedinice (u tonama)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indeksirano
100
99
95
73
(78)
Nakon isključenje pređe iz područja primjene proizvoda, tržišni udio EU-a industrije Unije smanjio se sa 76,3 % na 71,9 % (za razliku od smanjenja sa 75,1 % na 69,5 %). Stoga se potvrđuju zaključci uvodne izjave 73. Privremene uredbe vezane uz tržišni udio industrije Unije.
Tablica 10.
Industrija Unije - tržišni udio EU-a
Svi proizvođači iz EU-a
2006.
2007.
2008.
RIP
Tržišni udio EU-a (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indeksirano
100
95
92
94
(79)
Vezano uz prosječne prodajne cijene, isključenje pređe iz područja primjene proizvoda rezultiralo je cjelokupnim blagim smanjenjem prosječnih prodajnih cijena. Međutim, kretanje je jednako kretanju prodajnih cijena navedenom u Privremenoj uredbi (samo 1 % veće brojke u 2008. i tijekom RIP-a) i stoga se potvrđuju zaključci uvodne izjave 74. te Uredbe.
Tablica 11.
Industrija Unije - prodaja EU-a (prosječne cijene)
Proizvođači u uzorku
2006.
2007.
2008.
RIP
EUR/tona
1 163
1 154
1 181
1 147
Indeksirano
100
99
102
99
(80)
Brojke koje se odnose na zaposlenost proizvođača u Uniji prilagođene su isključenju proizvodnje pređe. Relativno malo smanjenje brojeva dovelo je do nepromijenjenosti kretanja (samo 1 % veće brojke u 2008. i tijekom RIP-a) i stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 75. Privremene uredbe.
Tablica 12.
Industrija Unije - zaposlenost
Proizvođači u uzorku
2006.
2007.
2008.
RIP
Broj zaposlenika
4 050
3 851
3 676
3 275
Indeksirano
100
95
91
81
(81)
Isključenje pređe nije utjecalo na produktivnost industrije Unije i stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 76. Privremene uredbe.
Tablica 13.
Industrija Unije - produktivnost
Proizvođači u uzorku
2006.
2007.
2008.
RIP
Tona po zaposleniku
121
131
136
95
Indeksirano
100
108
113
79
(82)
Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 73., s obzirom na ograničenu prisutnost pređe u uzorku proizvođača, isključenje pređe iz područja primjene proizvoda nije utjecalo na financijske pokazatelje navedene u nastavku.
(83)
Isključenje pređe iz područja primjene proizvoda nije utjecalo na troškove rada u smislu prosječne godišnje plaće i stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 77. Privremene uredbe.
Tablica 14.
Industrija Unije - troškovi rada
Proizvođači u uzorku
2006.
2007.
2008.
RIP
Godišnje plaće u eurima
42 649
43 257
43 991
41 394
Indeksirano
100
101
103
97
(84)
Isključenje pređe iz područja primjene proizvoda nije utjecalo na profitabilnost i povrat ulaganja (ROI) i stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 78. do 81. Privremene uredbe.
Tablica 15.
Industrija Unije - profitabilnost i povrat ulaganja (ROI)
Proizvođači u uzorku
2006.
2007.
2008.
RIP
Neto dobit (kao % prometa)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Povrat ulaganja (ROI)
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Isključenje pređe iz područja primjene proizvoda nije utjecalo na novčani tok industrije Unije i stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 83. Privremene uredbe.
Tablica 16.
Industrija Unije - novčani tok
Proizvođači u uzorku
2006.
2007.
2008.
RIP
Novčani tok (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
22 001 723
Indeksirano
100
50
22
-64
(86)
Isključenje pređe iz područja primjene proizvoda nije utjecalo na razinu ulaganja industrije Unije i stoga se potvrđuju zaključci iz uvodne izjave 85. Privremene uredbe.
Tablica 17.
Industrija Unije - ulaganja
Proizvođači u uzorku
2006.
2007.
2008.
RIP
Neto ulaganja (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indeksirano
100
52
109
71
4.2. Komentari primljeni nakon objave privremenih nalaza
(87)
Jedna zainteresirana stranka tvrdila je da je Komisija trebala analizirati štetu (i uzročnost) na temelju posebnih segmenata, odnosno odvojeno za svaku glavnu vrstu proizvoda. Navedena je stranka smatrala da su glavne vrste proizvoda previše različite jedna od druge da bi ih se analiziralo kao cjelinu.
(88)
Najprije valja podsjetiti da se do bilo kakvih zaključaka vezanih uz damping i štetu može doći samo u odnosu na dotični proizvod i istovjetni proizvod kao cjelinu. U slučaju da postoje zahtjevi koji se odnose na definiciju dotičnog proizvoda, njih valja analizirati u tom kontekstu i oni ne trebaju rezultirati odvojenom analizom ovisno o različitim vrstama proizvoda obuhvaćenih ispitnim postupkom. Kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama 13. do 23., područje primjene proizvoda ovog ispitnog postupka izmijenjeno je u konačnoj fazi ispitnog postupka isključenjem pređe. Do bilo kojeg zaključka vezanog uz damping i štetu može se doći samo u odnosu na ovaj novodefinirani dotični proizvod i istovjetni proizvod kao cjelinu. Zbog toga se gore navedeni zahtjev ne može prihvatiti.
(89)
Navedena zainteresirana stranka tvrdila je da podaci predstavljeni vezano uz industriju Unije nisu bili usklađeni. Posebno je smatrala da je Komisija pogriješila što je ponekad iznosila podatke cijele industrije Unije, a u drugim slučajevima koristila provjerene podatke samo od proizvođača u uzorku.
(90)
Vezano uz navedenu tvrdnju najprije valja napomenuti da je odabir uzoraka postupak izričito predviđen člankom 17. Osnovne uredbe, za rješavanje slučajeva u kojima nije moguće detaljno ispitati određene skupine gospodarskih subjekata. Odabrani uzorak proizvođača iz Unije smatrao se reprezentativnim za cijelu industriju Unije i zainteresirane stranke nisu podnijele nikakve utemeljene dokaze koji ukazuju na suprotno. Stoga, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 66. Privremene uredbe, svi pokazatelji štete, osim onih vezanih uz obujam prodaje i tržišni udio, utvrđeni su na temelju podataka sakupljenih od i provjerenih u prostorijama proizvođača iz Unije u uzorku. Obujam prodaje industrije Unije koji obuhvaća sve proizvođače iz Unije bio je preduvjet za izračun potrošnje Unije i slijedom su i obujam prodaje i potrošnja Unije bili potrebni za utvrđivanje tržišnog udjela industrije Unije.
(91)
Druga je zainteresirana stranka tvrdila da bi uvoz iz NRK-a od proizvođača povezanih s proizvođačima iz Unije u uzorku, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58. Privremene uredbe, trebalo dodati prodaji dotičnih proizvođača.
(92)
S obzirom na to da dotične proizvode preprodaju samo dotični proizvođači iz Unije, dodavanje tog uvoza njihovom obujmu prodaje iskrivilo bi sliku i zato se ne čini primjerenim. U svakom slučaju, kako je već navedeno u uvodnim izjavama 62. i 63., obujam tog uvoza je ograničen. Kako je prethodno navedeno u istim uvodnim izjavama, učinak na tržišni učinak bio bi minimalan i ne bi izmijenio kretanja povezanih pokazatelja štete.
(93)
Jedna je zainteresirana stranka spomenula da Komisija nije objasnila zašto je prodaja namijenjena vlastitom korištenju bila uključena u brojke koje su se odnosile na prodaju industrije Unije. Tvrdilo se da je Komisija trebala analizirati tržište za vlastito korištenje neovisno o slobodnom tržištu.
(94)
U vezi s tim važno je napomenuti da je prodaja namijenjena vlastitom korištenju bila uključena u obujam prodaje industrije Unije i analizu tržišnog udjela jer je utvrđeno da je navedena prodaja predstavljala konkurenciju uvozu. Ispitni je postupak pokazao da bi količine korištene za vlastito korištenje, od strane dotičnih trgovačkih društava u Uniji, u načelu mogle biti zamijenjene kupljenim staklenim vlaknima, npr. ako tržišne okolnosti i/ili financijska razmatranja prouzroče takvu promjenu. Stoga su uključene u analizu tržišta Unije. U slučaju da se prodaja radi vlastitog korištenja isključi iz analize, kretanja koja se odnose na prodaju ne bi pokazala značajne promjene.
(95)
Industrija Unije dovela je u pitanje prosječne prodajne cijene industrije Unije koje se odnose na Uniju u tablici 10. Privremene uredbe. Sumnjala je na pogrešku pri izračunu i tvrdila da je, u stvarnosti, pad prodajnih cijena tijekom razmatranog razdoblja bio puno veći od navedenih 2 %. Zbog navedene tvrdnje revidiran je izračun prosječnih prodajnih cijena Unije koje se odnose na proizvođače iz Unije u uzorku. Izračun se temeljio na provjerenim prodajnim cijenama i utvrđeno je da je točan. Međutim, s obzirom na isključenje pređe iz područja primjene proizvoda, prosječne prodajne cijene morale su se ponovno izračunati nakon isključenja pređe i revidirane prosječne prodajne cijene prikazane su u gore navedenoj tablici 11.
(96)
Dvojica proizvođača u uzorku dovela su u pitanje određene prilagodbe izvršene u odnosu na njihove podnesene podatke o profitabilnosti. Sporne prilagodbe odnosile su se na poslove unutar trgovačkog društva, promjene vezane uz računovodstvo i određene izvanredne elemente za koje je Komisija smatrala da nepotrebno iskrivljuju dobivene brojke koje se odnose na dobit. Prilagodbe su osporene jer su dotični proizvođači smatrali da bitni troškovi zbog njih nisu bili prikazani, iako je do njih došlo i u nekim bi se primjerima mogli povezati s dampinškim uvozom. Prilagodbe izvršene vezane uz podatke profitabilnosti dvaju trgovačkih društava revidirane su i ponovno je utvrđeno da su opravdane. Navedenu je tvrdnju, stoga, trebalo odbaciti.
(97)
U nedostatku drugih tvrdnji ili komentara, i uz izmjene prethodno navedene u uvodnim izjavama 55. do 80., potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 66. i 86. Privremene uredbe.
5. Zaključak o šteti
(98)
U izostanku drugih tvrdnji ili komentara, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama 87. do 89. Privremene uredbe.
F. UZROČNOST
1. Učinak dampinškog uvoza
(99)
Neke su stranke ponovile tvrdnju da, vezano uz obujam i cijene uvoza iz NRK-a, ne postoji uzročno-posljedična veza između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dotičnog uvoza. Posebno se ponovno tvrdilo da je prosječna uvozna cijena koja se odnosi na navedeni uvoz ostala izuzetno stabilna tijekom razmatranog razdoblja i da je industrija Unije uspjela zadržati profitabilnost na razinama blizu onih koje se odnose na navedenu ciljanu dobit tijekom 2007. i 2008. kad je došlo do najznačajnijeg povećanja kineskog obujma uvoza.
(100)
Odgovor na navedene tvrdnje već je bio sadržan u uvodnim izjavama 94. i 95. Privremene uredbe koje se ovime potvrđuju. Štoviše, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 107. Privremene uredbe, ne može se zaključiti da je uzročno-posljedična veza prekinuta samo na temelju razvoja ograničenog broja pokazatelja šteta promatranih tijekom ograničenog dijela razmatranog razdoblja; upravo suprotno, treba ocijeniti cjelokupni razvoj svih pokazatelja štete tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Privremena analiza već je pokazala da je uvoz dotičnog proizvoda uzrokovao pad cijena na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja i da je uvelike snizio prodajne cijene industrije Unije tijekom RIP-a. Industrija Unije, stoga, nije bila u položaju ostvariti potrebne razine profitabilnosti, čak ni tijekom razdoblja relativno velike potražnje, kao tijekom 2007. i 2008. Osim toga, uvoz iz NRK-a neprestano je pridobivao tržišni udio, većinom u 2007., kad je tržište staklenih vlakana u EU-u znatno poraslo. Ova agresivna strategija osvajanja tržišta stalnom prodajom po cijenama koje snižavaju cijene industrije Unije nije dovela do ozbiljnog pada profitabilnosti industrije Unije prije RIP-a jedino zbog relativno visokih razina potrošnje Unije koje su ublažile učinak štetnog dampinga. Međutim, razvoji tijekom RIP-a potvrđuju da je, čim su se tržišni uvjeti pogoršali, materijalna šteta koju uzrokuje dampinški uvoz pokazala sve svoje učinke. Tvrdnje iz gore navedene uvodne izjave 99. stoga se odbacuju.
2. Učinci ostalih čimbenika
(101)
Vezano uz isključenje pređe iz područja primjene proizvoda, valjalo je revidirati podatke koji se odnose na uvoz:
Tablica 18.
Uvoz iz ostalih zemalja
Zemlja
2006.
2007.
2008.
RIP
Norveška
Obujam (u tonama)
34 945
28 834
35 396
24 980
Tržišni udio (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Prosječna cijena po toni (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turska
Obujam (u tonama)
28 946
24 928
20 511
18 523
Tržišni udio (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Prosječna cijena po toni (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
SAD
Obujam (u tonama)
16 757
15 821
12 145
8 726
Tržišni udio (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Prosječna cijena po toni (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malezija
Obujam (u tonama)
9 541
25 569
35 118
12 601
Tržišni udio (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Prosječna cijena po toni (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Tajvan
Obujam (u tonama)
9 043
9 919
8 791
6 996
Tržišni udio (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Prosječna cijena po toni (EUR)
928
925
928
854
Indija
Obujam (u tonama)
4 363
11 227
3 741
5 353
Tržišni udio (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Prosječna cijena po toni (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Republika Koreja
Obujam (u tonama)
6 277
4 845
13 918
5 112
Tržišni udio (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Prosječna cijena po toni (EUR)
1 037
1 109
886
999
Japan
Obujam (u tonama)
21 142
9 498
9 949
3 710
Tržišni udio (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Prosječna cijena po toni (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Meksiko
Obujam (u tonama)
1 017
2 977
1 803
1 763
Tržišni udio (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Prosječna cijena po toni (EUR)
364
729
977
1 033
Kanada
Obujam (u tonama)
3 930
3 096
2 123
2 029
Tržišni udio (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Prosječna cijena po toni (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Ostale zemlje
Obujam (u tonama)
6 787
12 923
6 899
7 092
Tržišni udio (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Prosječna cijena po toni (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Osim obujma uvoza iz SAD-a i Tajvana, koji se smanjio za oko 35 % (RIP) u usporedbi s obujmom navedenim u tablici 17. Privremene uredbe, čini se da je isključenje pređe samo malo utjecalo na uvoz iz ostalih zemalja.
(103)
Nekoliko je zainteresiranih stranaka ponovilo tvrdnju da je gospodarska kriza, a ne dampinški uvoz, uzrokovala štetu industriji Unije - ili, drukčije rečeno, da je gospodarska kriza bila glavni uzrok štete, dok je uvoz iz NRK-a bio tek drugi, dodatni čimbenik. U tom smislu se tvrdilo da postoji korelacija između potrošnje i profitabilnosti i da se profitabilnost smanjila tek kad nakon pada potražnje. Istodobno se tvrdilo da ne bi bilo nikakve korelacije između tržišnog udjela EU-a, prodajnih cijena i profitabilnosti industrije Unije s jedne strane i tržišnog udjela EU-a i prodajnih cijena kineskog uvoza s druge strane. Također se tvrdilo da Komisija ne bi ispravno ocijenila štetne učinke pada potrošnje u EU-u i slijedom bi kršila članak 3. stavak 7. Osnovne uredbe.
(104)
Prvi dio gore navedene tvrdnje detaljno je razmotren u uvodnim izjavama 99. do 102. Privremene uredbe. Učinak gospodarske krize na štetu je proučen i u uvodnoj izjavi 101. Privremene uredbe priznato je da su gospodarski pad i smanjenje potražnje negativno utjecali na stanje industrije Unije i da je, kao takva, doprinijela šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, to ne umanjuje štetan učinak jeftinog i dampinškog kineskog uvoza na tržište Unije tijekom razmatranog razdoblja. Drugim riječima, gospodarska kriza tijekom RIP-a povećala je štetu nanesenu industriji Unije, ali uvoz iz NRK-a svakako je prouzročio štetu koja se smatra materijalnom u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
3. Zaključak o uzročnosti
(105)
Nijedan od argumenata koji su iznijele zainteresirane stranke nije pokazao da je utjecaj drugih čimbenika osim dampinškog uvoza iz NRK-a bio takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i utvrđene štete. U svjetlu gore navedenog te u nedostatku drugih komentara na koje se još nije odgovorilo, zaključuje se da je dampinški uvoz iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
(106)
Potvrđuju se zaključci o šteti u Privremenoj uredbi, kako je sažeto u uvodnim izjavama 117. do 119. ove Uredbe.
G. INTERES UNIJE
(107)
U pogledu komentara stranaka, Komisija je provela dodatnu analizu svih argumenata koji se odnose na interes Unije.
1. Interes industrije Unije
(108)
Podnositelji pritužbe ponovili su da je uvođenje antidampinških mjera bitno za industriju Unije i njezinu održivost i poslovanje u budućnosti jer je smanjenje cijena koje je uzrokovao dampinški uvoz iz NRK-a znatno utjecao na prodaju, profitabilnost i sposobnost ulaganja industrije Unije. U nedostatku bilo kakvih daljnjih komentara o ovoj stvari, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 122. do 126. Privremene uredbe.
2. Interes nepovezanih uvoznika u Uniji
(109)
U nedostatku bilo kakvih posebnih komentara o ovoj stvari, potvrđuju se uvodne izjave 127. i 128. Privremene uredbe.
3. Interes korisnika
(110)
Nakon uvođenja privremenih mjera, niz korisnika i udruženja korisnika, koji se nisu javili tijekom privremene faze, iznio je svoje komentare.
(111)
Mnogi su korisnici ponovili općenite komentare vezane uz određena pitanja koja su već analizirana u Privremenoj uredbi, bez iznošenja novih podataka vezanih uz to ili dodatnih dokaza koji potkrepljuju takve tvrdnje. Međutim, što se tiče nekih drugih pitanja, neki su podaci zaprimljeni i naknadno analizirani.
(112)
Nekoliko zainteresiranih stranaka tvrdilo je da suradnja korisnika nije bila reprezentativna jer nije predočavala složenost sektora i da su većinu korisnika činila mala i srednja trgovačka društva čiji su položaj i stavovi zanemareni unutar analize interesa Unije.
(113)
U tom se pogledu najprije podsjeća da je 13 korisnika podnijelo odgovor na upitnik i nekoliko je drugih korisnika podnijelo i komentare. Štoviše, nekoliko udruženja koja predstavljaju korisnike iznijelo je komentare. Mnoge od navedenih zainteresiranih stranaka također su iznijele svoje stavove tijekom rasprave. Nakon prilagodbe broja s obzirom na isključenje pređe iz područja primjene proizvoda, korisnici koji surađuju predstavljali su oko 24 % uvoza dotičnog proizvoda. Takva se suradnja smatra reprezentativnom.
(114)
No bez obzira na to, priznaje se da su većinu korisnika koji su ispunili upitnik namijenjen korisnicima činila prilično velika trgovačka društva. U tom je pogledu Komisija ovisna o eventualnoj suradnji. Međutim, smatra se da su kroz suradnju s nekoliko udruženja (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) pitanja malih i srednjih trgovačkih društava uistinu istaknuta te da su uzeta u obzir.
(115)
Brojni korisnici i udruženja osporili su ocjenu Komisije vezanu uz broj ljudi zaposlenih u industriji korisnika staklenih vlakana navedenoj u uvodnoj izjavi 130. Privremene uredbe. U tom smislu valja podsjetiti da je u uvodnoj izjavi 130. Privremene uredbe Komisija procijenila ukupan broj osoba koje rade u trgovačkim društvima na kraju proizvodnog lanca industrije Unije koja koriste proizvode od staklenih vlakana, uključujući proizvodnju daljnjih proizvoda na kraju proizvodnog lanca, na oko 50 000 do 75 000. Prethodno navedene zainteresirane stranke tvrdile su da bi taj broj mogao dosegnuti ukupno 200 000 do 250 000 osoba te su bile pozvane da potkrijepe navedene tvrdnje dokazima. Iako je jedno udruženje, European Boating Industry, priložilo neke brojke koje se odnose na industriju izgradnje brodova, nisu podneseni dokazi koji bi povezali navedene brojke vezane uz zaposlenost s dotičnim proizvodom i istovjetnim proizvodom.
(116)
U svakom slučaju, utvrđivanje interesa korisnika staklenih vlakana na temelju takvih općih podataka, koji se sastoje od ukupnog broja zaposlenih na svim razinama na kraju proizvodnog lanca u industriji Unije, uključujući odjele multinacionalnih trgovačkih društava koji nemaju nikakve veze s proizvodima od staklenih vlakana, ozbiljno bi utjecalo na vjerodostojnost analize interesa Unije.
(117)
Također treba podsjetiti da, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 130. Privremene uredbe, Komisija je također procijenila broj zaposlenih u odjelima koji koriste staklena vlakna i koji su dio trgovačkih društava koja su tijekom RIP-a koristila kineska staklena vlakna, na oko 27 000 osoba. Ta se procjena temeljila na detaljnim podacima vezanim uz zaposlenost unutar navedenih odjela u Uniji koje su u odgovorima na upitnik iznijeli korisnici. Procjena je sastavljena tako da su se brojke zbrojile i zatim ekstrapolirale za ukupan kineski uvoz dotičnog proizvoda tijekom RIP-a. Ekstrapolacija se temeljila na udjelu korisnika koji surađuju u ukupnom kineskom uvozu dotičnog proizvoda tijekom RIP-a.
(118)
Naposljetku u tom pogledu valja napomenuti i da je, nakon isključenja pređe iz područja primjene proizvoda, trebalo revidirati gore navedenu procjenu. Revidirana procjena zaposlenosti iznosi oko 22 000 osoba.
3.1. Učinak troška pristojbe na profitabilnost korisnika
(119)
Nekoliko je korisnika tvrdilo da je Komisija, u uvodnim izjavama 132. do 136. Privremene uredbe, podcijenila učinak privremene antidampinške pristojbe na profitabilnost, a time i održivost europske industrije korisnika. Tvrdili su da je stvarni učinak bio puno veći i da je razina privremene pristojbe ugrozila postojanje mnogih poduzeća u Uniji.
(120)
U tom je smislu važno napomenuti da je ekonomska ocjena u Privremenoj uredbi temeljena na ekonomskim podacima koje su iznijeli korisnici koji surađuju u ispitnom postupku. To se bili jedini dostupni podaci koji su se mogli provjeriti. Iako je velik broj korisnika kritizirao ovu ocjenu, samo je jedan od njih iznio dodatne podatke za još detaljniju analizu. Dotična stranka korisnik je pređe i stoga njezin podnesak nije razmotren u smislu analize učinka troška.
(121)
Iznesene su dodatne tvrdnje da je učinak na male i srednje korisnike veći od utvrđenoga. Međutim, u nedostatku potpune suradnje tih korisnika, u vezi s time priložen je mali broj konkretnih dokaza. Korisnici koji surađuju uključuju i određena multinacionalna trgovačka društva na koje je učinak pristojba vjerojatno ograničeniji. Međutim, da bi se isključio ovaj iskrivljujući učinak na izračun, u konačnoj je fazi Komisija utvrdila prosječan učinak troška samo vezan uz odjel korisnika koji surađuju koji koriste staklena vlakna, umjesto uz cijela trgovačka društva - vidjeti uvodnu izjavu 123. u nastavku.
(122)
Nakon isključenja pređe iz područja primjene proizvoda, trebalo je revidirati ocjenu iz privremene faze uklanjanjem trgovačkih društava koja koriste pređu iz analize. Osim toga, ocjenu je bilo potrebno dodatno izmijeniti u pogledu razina pristojbe koje se primjenjuju (vidjeti uvodnu izjavu 139. u nastavku).
(123)
Vezano uz gore navedene revizije, izračunati učinak pristojbe za industriju korisnika iznosit će u prosjeku samo oko 0,5 i do 2,3 postotna boda dobiti odjela korisnika koji koriste staklena vlakna. Učinak će, stoga, biti puno manji od očekivanog u privremenoj fazi, ako uopće bude bitan, jer je malo vjerojatno da se malo povećanje troškova, poput sadašnjeg povećanja koje će vjerojatno prouzročiti stope pristojbe, ne može u potpunosti ili barem djelomično prenijeti.
(124)
Vezano uz mogućnost prenošenja povećanja troškova, podnositelj pritužbe priložio je podatke vezane uz razvoj troškova smole, još jednog ključnog troška korisnika koji ponekad predstavlja veći dio troškova kompozitnih gotovih proizvoda. Prema navedenom podnesku, dok bi prodajna cijena staklenih vlakana (trošak za korisnike) jako dugo ostala stabilna, trošak smole u istom razdoblju udvostručio bi se. Povećanje cijene smole opet je bilo izraženo od kraja 2009. Usprkos tim značajnim povećanjima cijena, korisnici su nastavili kupovati ovu ključnu sirovinu i prodavati svoje gotove proizvode, i pritom su ostali konkurentni. Stoga je vjerojatno da su uspjeli prenijeti barem dio povećanja troška na svoje kupce. Ako se tako veliko povećanje troška (djelomično) može prenijeti na kupce, nema razloga zašto se to ne bi moglo učiniti s antidampinškom pristojbom na staklena vlakna na razini uklanjanja štete.
(125)
Neke su stranke tvrdile da određeni korisnici, uključujući globalne grupacije, premještaju i/ili budu premjestili proizvodnju izvan Unije što može dovesti do gubitka radnih mjesta korisnika Unije; osim toga, to bi moglo utjecati i na kupce korisnika, kao i na proizvođače plastike koji također materijalom opskrbljuju korisnike staklenih vlakana koji proizvode kompozitni materijal. Međutim, navedeno je moguća posljedica uvođenja pristojbi na bilo koji intermedijarni proizvod, a ne samo staklena vlakna. Korisnici na kraju proizvodnog lanca mogu zatražiti zaštitu u okviru antidampinškog postupka što je već bio slučaj na primjeru tkanina otvorene mrežaste strukture od staklenih vlakana. Bilo koji od navedenih učinaka činio bi se vrlo ograničenim zbog razina pristojbe koje se primjenjuju (vidjeti uvodnu izjavu 139. u nastavku).
(126)
U pogledu gore navedenog, može se zaključiti da preživljavanje korisnika, koji su surađivali u ispitnom postupku i priložili ekonomske podatke koje je Komisija mogla ispitati, ne bi bilo ugroženo kao posljedica povećanja troška uzrokovanog predloženim mjerama.
3.2. Sigurnost opskrbe
(127)
Nekoliko je korisnika ponovilo tvrdnju da je sigurnost opskrbe na tržištu Unije bila ugrožena i da antidampinške mjere dodatno pogoršavaju tu situaciju. Poduprli su tvrdnju određenim dokazima, ukazujući na nemogućnost industrije Unije da osigura opskrbu staklenim vlaknima industriji korisnika u traženom obujmu i po traženim cijenama. Slično se smatralo da je navod Komisije da je neiskorištenost kapaciteta u EU-u bila dovoljna da zamijeni uvoz iz NRK-a bio pojednostavljen i neopravdan.
(128)
Pitanje je dodatno analizirano. Podnositelj pritužbe iznio je nove podatke o obujmu proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta i potražnji. Tako dobiveni i analizirani podaci potvrdili su da je uistinu bilo zastoja u opskrbi određenim proizvodima koje je proizvela industrija Unije u prvoj polovini 2010., zbog manjka zaliha nakon oporavka tržišta nakon gospodarske krize. Međutim, u međuvremenu i u skladu s očekivanjem u tom smislu odraženim u Privremenoj uredbi (uvodne izjave 145. do 149.), čini se da se povećanje potražnje stabiliziralo i pruženi su dokazi da su dobavljači iz EU-a znatno povećali svoju odmah raspoloživu proizvodnju tijekom 2010. Također su bila najavljena kratkoročna i dugoročna povećanja proizvodnog kapaciteta industrije Unije. Osim toga, podnesen je dokaz o značajnom povećanju proizvodnog kapaciteta u nekoliko ostalih zemalja koje se bave proizvodnjom izvan Unije.
(129)
Obnovljeni podaci koji se odnose na proizvodnju i proizvodni kapacitet vezane uz pređu bili su manje uvjerljivi i nezavisna studija tržišta također je ukazala na očito manje povoljnu situaciju opskrbe vezanu uz pređu. Međutim, s obzirom na da je pređa isključena iz područja primjene proizvoda, navedeno pitanje više nije bitno.
(130)
Nekoliko korisnika također je tvrdilo da su određeni proizvođači iz Unije znatno povećali cijene pojedinih proizvoda netom prije objave Privremene uredbe i započeli praksu zahtijevanja povećanja cijena u slučajevima kad su korisnici tražili dodatne količine. Također se tvrdilo da su pojedini proizvođači iz Unije, suprotno uobičajenoj praksi, bili voljni potpisati samo kratkoročne ugovore (na manje od jednu godinu). Priloženi su određeni dokazi vezani uz to, što su korisnici smatrali pokazateljem da industrija Unije ne bi mogla osigurati opskrbu količinama koje tržište bude zahtijevalo po razumnim cijenama.
(131)
U vezi s tim valja napomenuti da se, nakon uvođenja antidampinških mjera, može očekivati povećanje cijena na tržištu Unije. Stoga nije neobično određeno povećanje cijena od strane proizvođača iz Unije. Vezano uz kratkoročne ugovore, radi se o pitanju između kupca i prodavatelja koje nije nužno povezano s privremenim manjkom opskrbe, ali se može objasniti pomoću mnogih drugih čimbenika koji utječu na tržište. U svakom slučaju, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 128., čini se da se stanje vezano uz opskrbu staklenim vlaknima normaliziralo tijekom 2010. Zbog toga se gore navedene tvrdnje odbacuju.
4. Zaključak o interesu Unije
(132)
Na temelju gore navedenog, potvrđuju se zaključci u uvodnim izjavama 150. i 151. Privremene uredbe i konačno se zaključuje da, uzevši sve u obzir, nema utemeljenih razloga protiv uvođenja konačne antidampinške pristojbe za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a.
H. KONAČNE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(133)
Podnositelj zahtjeva tvrdio je da je 5 %-tna ciljana dobit, kako je utvrđeno u privremenoj fazi, bila izuzetno niska i ponovio je stajalište da bi razina između 12 % i 15 % bila opravdanija, s obzirom na činjenicu da je industrija staklenih vlakana jako kapitalno intenzivna. Tvrdio je da bi takva puno viša razina profitabilnosti bila potrebna za ostvarivanje zdravog povrata kapitala i nova ulaganja. Međutim, gore navedena tvrdnja nije uvjerljivo potkrijepljena dokazima i stoga se smatra da treba zadržati 5 %-tnu profitnu maržu utvrđenu u privremenoj fazi.
(134)
Vezano uz utvrđivanje razine uklanjanje štete, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 71., promjene u metodologiji koje su utjecale na izračun sniženja cijene - odnosno, i. isključenje pređe, ii. svrstavanje vrsta proizvoda u skupine i iii. prilagodba troškova nastalih nakon uvoza - također su bile primijenjene u izračunu razine uklanjanja štete.
(135)
Da bi pri analizi štete isključila pređu i uzela u obzir posebnosti svake skupine proizvoda (roving, rezani strukovi i mat), Komisija je iskoristila detaljne financijske podatke koje su proizvođači iz Unije u uzorku podnijeli odvojeno prema vrsti proizvoda. U tom pogledu, odvojeni financijski podaci glavnih skupina proizvoda (roving, rezani strukovi i mat) korišteni su umjesto ukupnih podataka koji su korišteni u privremenim izračunima i koji su uključivali pređu (vidjeti uvodnu izjavu 155. Privremene uredbe). Dobiveni izračun bolje odražava stanje na tržištu i uzima u obzir revidirano područje primjene proizvoda kao i posebnosti glavnih skupina proizvoda, koliko je to moguće.
(136)
Gore navedene promjene rezultirale su znatnom revizijom privremenih razina uklanjanja štete.
2. Konačne mjere
(137)
U smislu prethodno navedenog, smatra se da treba uvesti konačne antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda, u skladu s člankom 9. Osnovne uredbe.
(138)
S obzirom na to da su razine uklanjanja štete sad niže od utvrđenih dampinških marži, konačne bi se mjere trebale temeljiti na razini uklanjanja štete.
(139)
Na temelju gore navedenog, stopa pristojbe, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi kako slijedi:
Proizvođač izvoznik
Predložena antidampinška pristojba (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd and Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Sva ostala trgovačka društva
13,8
(140)
Stopa antidampinške pristojbe za individualno trgovačko društvo navedeno u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga ista odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu dotičnog trgovačkog društva. Ta stopa pristojbe (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuje se isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje i koje proizvodi navedeno trgovačko društvo. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope pristojbe i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(141)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ove individualne stope antidampinške pristojbe za trgovačko društvo (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (5) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijedi stopa individualne pristojbe.
(142)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina pristojbe na razini cijele zemlje ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
3. Konačna naplata privremene pristojbe
(143)
U pogledu visine utvrđene dampinške marže i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom uvedenom Privremenom uredbom u visini konačne pristojbe uvedene ovom Uredbom. S obzirom na to da je pređa isključena iz područja primjene proizvoda (vidjeti uvodne izjave 13. do 24.), treba osloboditi iznose privremeno osigurane na uvoz pređe. Budući da su stope konačne pristojbe niže od stopa privremene pristojbe, treba osloboditi privremeno osigurane iznose koji premašuju konačnu stopu antidampinške pristojbe,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz rezanih strukova od staklenih vlakana, dužine ne veće od 50 mm; roving od staklenih vlakana; isključujući roving od staklenih vlakana koji je impregniran i premazan i koji bilježi gubitak gorenja od više od 3 % (prema normi ISO 1887); i mat od filamenata staklenih vlakana isključujući mat od staklene vune, i trenutačno su obuhvaćeni oznakom KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 i ex 7019 31 00 (oznake TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 i 7019310099) te su podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd and Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Sva ostala trgovačka društva
13,8
A999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Oslobađaju se iznosi osigurani kroz privremenu antidampinšku pristojbu u skladu s Uredbom (EU) br. 812/2010 na uvoz pređe od filamenata staklenih vlakana, isključujući pređu koja je impregnirana i premazana i koja bilježi gubitak gorenja od više od 3 % (prema normi ISO 1887) trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 7019 19 10 (oznake TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 i 7019191079) i podrijetlom je iz Narodne Republike Kine.
2. Konačno se naplaćuju iznosi osigurani kroz privremenu antidampinšku pristojbu u skladu s Uredbom (EU) br. 812/2010 na uvoz rezanih strukova od staklenih vlakana, dužine ne veće od 50 mm; roving od staklenih vlakana; isključujući roving od staklenih vlakana koji je impregniran i premazan i koji bilježi gubitak gorenja od više od 3 % (prema normi ISO 1887); i mat od filamenata staklenih vlakana isključujući mat od staklene vune, i trenutačno su obuhvaćeni oznakom KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 i ex 7019 31 00 (oznake TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 i 7019310099) te su podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Oslobađaju se osigurani iznosi koji premašuju stope konačne antidampinške pristojbe.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 9. ožujka 2011.