KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 677/2011
af 7. juli 2011
om detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af netfunktioner for lufttrafikstyring (ATM) og om ændring af forordning (EU) nr. 691/2010
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (»rammeforordningen«) (1), særlig artikel 11,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 551/2004 af 10. marts 2004 om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum (»luftrumsforordningen«) (2), særlig artikel 6, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Forordning (EF) nr. 551/2004 har til formål at understøtte konceptet om et gradvist mere integreret operativt luftrum som led i den fælles transportpolitik og at fastlægge fælles procedurer for udformning, planlægning og styring, så lufttrafikstyringen kan foregå effektivt og sikkert. Netfunktionerne er beregnet på at støtte initiativer på nationalt plan og i funktionelle luftrumsblokke.
(2)
Netfunktionerne bør være en forsyningspligtydelse, der leveres til det europæiske luftfartsnet og bidrager til en bæredygtig udvikling af lufttransportsystemet ved at sikre den krævede ydelse, kompatibilitet og koordinering af aktiviteterne, herunder for at sikre den optimale anvendelse af sparsomme ressourcer.
(3)
Udformningen af det europæiske rutenet og koordineringen af sparsomme ressourcer, jf. forordning (EF) nr. 551/2004, berører ikke medlemsstaternes suverænitet over deres luftrum og medlemsstaternes krav vedrørende den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og forsvarsanliggender, jf. forordning (EF) nr. 549/2004.
(4)
Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (3) skaber en politisk og juridisk ramme for dette område.
(5)
Der oprettes et upartisk og ansvarligt organ (netadministratoren), der skal udføre de opgaver, der er nødvendige for udøvelsen af netfunktionerne, jf. forordning (EF) nr. 551/2004.
(6)
Det europæiske rutenet bør udformes med henblik på at optimere ruterne ud fra et gate til gate-perspektiv i alle faser af flyvningen under særlig hensyntagen til flyvningernes effektivitet og miljøaspekter.
(7)
Arbejdet inden for Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) og Eurocontrol med udformning af ruter og forvaltning af frekvenser og transponderkoder til sekundære overvågningsradarer (SSR) anerkendes og skal anvendes som grundlag for optimering og drift af nettet på EU-niveau.
(8)
Medlemsstaternes forpligtelser over for ICAO med hensyn til ruteudformning og forvaltning af SSR-transponderkoder skal overholdes og gennemføres mere effektivt for netværket, idet koordinering og bistand varetages af netadministratoren.
(9)
Tildelingen af frekvenser sker inden for Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU). Medlemsstaterne har et ansvar for at fremhæve behovene hos den civile luftfart og derefter anvende de ressourcer, der er bevilget til lufttrafikken i almindelighed, optimalt.
(10)
ICAO har udviklet vejledninger, der er relevante for SSR-transponderkode- og radiofrekvensfunktionerne og driver et system til registrering af frekvenstildelingerne til lufttrafik i almindelighed i ICAO's Europa-region, som i øjeblikket forvaltes af Eurocontrol.
(11)
I henhold til forordning (EF) nr. 551/2004 skal der vedtages detaljerede gennemførelsesbestemmelser for at koordinere og harmonisere processer og procedurer med henblik på at forbedre effektiviteten af frekvensforvaltningen inden for luftfarten og en central funktion til koordinering af hurtig identifikation og afhjælpning af frekvensbehov for at understøtte nettets udformning og drift.
(12)
Eftersom lufttrafikregulering (ATFM) er en integrerende del af nettets funktioner, er der behov for en hensigtsmæssig henvisning til Kommissionens forordning (EU) nr. 255/2010 af 25. marts 2010 om fælles regler for lufttrafikregulering (4).
(13)
Idet netforvaltningens effektivitet afhænger af, at netfunktionerne kan tages i brug øjeblikkelig, har medlemsstaterne allerede overdraget driften af ATFM til Eurocontrol.
(14)
Det er gavnligt at lade et enkelt organ koordinere de forskellige netfunktioner med henblik på at udvikle konsekvente kort- og langsigtede optimeringsløsninger på netniveau i henhold til præstationsmålene. Men netfunktionerne bør leveres af netadministratoren og på medlemsstatsniveau og inden for de funktionelle luftrumsblokke i henhold til ansvarsfordelingen i denne forordning.
(15)
Netadministratoren skal inddrages i aspekter vedrørende lufttrafikstyring (ATM) -planer, -foranstaltninger og -præstationer i medlemsstaterne eller i de funktionelle luftrumsblokke, navnlig når det kan forventes, at det vil have eller vil kunne have betydelige følger for nettets præstationer.
(16)
Begivenhederne i forbindelse med Eyjafjallajökull-vulkanens udbrud i april 2010 har vist behovet for at oprette en central enhed, der kan gå i spidsen og koordinere forvaltningen af afbødningsforanstaltninger på lokalt og regionalt plan og på netværksplan for at sikre, at man kan reagere rettidigt på fremtidige krisesituationer, der påvirker lufttrafikken.
(17)
Der skal foregå koordinering mellem netfunktionerne og de operationer, der tilrettelægges inden for de funktionelle luftrumsblokke.
(18)
Der skal gennemføres effektive høringer af interessenter på nationalt plan, inden for de funktionelle luftrumsblokke og på netniveau.
(19)
Lufthavnene er indgange og udgange i nettet og yder dermed et centralt bidrag til nettets generelle præstationer, og derfor bør netfunktionerne via EU's observationscenter for lufthavnskapacitet kobles til lufthavnsoperatører, der fungerer som koordinatorer for flytrafikken på jorden med henblik på at optimere kapaciteten på jorden og dermed forbedre nettets samlede kapacitet.
(20)
Gennemførelsen af netfunktionerne berører ikke gennemførelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 af 18. januar 1993 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne (5).
(21)
Med behørig hensyntagen til effektiviteten af militære operationer er det civile/militære samarbejde og den civile/militære koordination af største vigtighed for at nå de krævede mål. Selvom beslutninger vedrørende indhold, omfang og gennemførelse af militæroperationer og uddannelse inden for den operationelle flyvekontrolordning ikke hører under EU's kompetence, er det vigtigt at dække grænsefladerne mellem disse operationer og operationer, der er omfattet af denne forordning, af hensyn til sikkerheden og den gensidige effektivitet.
(22)
Netfunktionerne påvirkes ikke af artikel 13 i forordning (EF) nr. 549/2004, der har til formål at beskytte væsentlige sikkerheds- eller forsvarspolitiske interesser eller en fleksibel anvendelse af luftrummet, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 551/2004.
(23)
Netfunktionerne skal stilles til rådighed på en omkostningseffektiv måde, idet man navnlig skal undgå dobbeltarbejde og dermed gøre det muligt at levere disse funktioner til reducerede eller i det mindste ikke højere krav i form af finansiering eller menneskelige ressourcer i medlemsstaterne inden for rammerne af denne forordning sammenlignet med situationen inden udnævnelsen af en netadministrator.
(24)
Kommissionen bør sikre det fornødne tilsyn med netadministratoren.
(25)
Sikkerhedskravene for netfunktionerne skal være på et niveau, der er sammenligneligt med Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagenturs (agenturet) krav til levering af tjenester til flytrafikken. Disse krav samt kravene til sikkerhedstilsyn bør fastlægges.
(26)
Hensynet til og inddragelsen af tredjelande i udformningen og gennemførelsen af netfunktionerne bør bidrage til at styrke den fælleseuropæiske dimension af det fælles europæiske luftrum.
(27)
Netfunktionerne kan udvides i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004.
(28)
Gennemførelsen af netfunktionerne skal være omfattet af specifikke præstationsmål. Derfor skal Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 af 29. juli 2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner og om ændring af forordning (EF) nr. 2096/2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester (6) ændres i overensstemmelse hermed. Disse præstationsmål kan videreudvikles ud fra de praktiske erfaringer med anvendelsen af præstationsordningen.
(29)
Forordning (EF) nr. 691/2010 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(30)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Denne forordning indeholder detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af netfunktioner for lufttrafikstyring (ATM) i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004 for at sikre en optimal udnyttelse af luftrummet i det fælles europæiske luftrum og sikre, at brugerne af luftrummet kan benytte deres foretrukne ruter og samtidig sikre maksimal adgang til luftrummet og luftfartstjenesterne.
2. I forbindelse med netadministration finder denne forordning navnlig anvendelse på medlemsstaterne, Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (agenturet), brugere af luftrummet, udbydere af luftfartstjenester, lufthavnsoperatører, slot-koordinatorer i lufthavne og -driftsorganisationer på nationalt plan eller inden for funktionelle luftrumsblokke.
3. I henhold til artikel, 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 551/2004 og med forbehold af statslige flyoperationer i henhold til artikel 3 i Chicago-konventionen om international civil luftfart skal medlemsstaterne anvende denne forordning i luftrum, der hører under deres ansvarsområde i ICAO EUR- og AFI-regioner.
4. I henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 549/2004 forhindrer denne forordning ikke medlemsstaterne i at gennemføre foranstaltninger i det omfang, dette er nødvendigt for at sikre væsentlige sikkerheds- eller forsvarspolitiske interesser.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning finder definitionerne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 549/2004 anvendelse.
Endvidere forstås ved:
1) »lufthavnsoperatør«: »lufthavnsdriftsorganet« som defineret i artikel 2, litra j), i forordning (EØF) nr. 95/93
2) »slot-koordinatorer i lufthavn«: den stilling, der oprettes i koordinerede lufthavne i medfør af forordning (EØF) nr. 95/93
3) »udformning af luftrum«: proces, der bidrager til opnåelse af netrelaterede præstationsmål og varetagelse af luftrumsbrugernes behov samt til at sikre eller øge det opnåede sikkerhedsniveau og øge luftrummets kapacitet og miljøresultater gennem udvikling og gennemførelse af avancerede navigationsfunktioner og teknikker, forbedrede rutenet og tilhørende sektoropdeling, optimerede luftrumsstrukturer og kapacitetsforbedrende ATM-procedurer
4) »reservering af luftrum«: midlertidig reservering af et nærmere afgrænset udsnit af luftrummet udelukkende eller særligt til brug for bestemte kategorier af brugere
5) »luftrumsrestriktion«: et nærmere afgrænset udsnit af luftrummet, hvor der på bestemte tidspunkter kan udføres aktiviteter, der er farlige for flyvninger (et »fareområde«), eller et sådant luftrum over en stats landområder eller territorialfarvande, inden for hvilke flyvning kun må foregå på visse nærmere angivne betingelser (et »restriktionsområde«), eller et luftrum over en stats landområder eller territorialfarvande, inden for hvilket flyvning er forbudt (»forbudt område«)
6) »luftrumsstruktur«: et bestemt udsnit af luftrummet, der skal sikre, at luftfartøjer kan operere sikkert og optimalt
7) »luftrumsudnyttelse«: måden, luftrummet anvendes på operativt
8) »repræsentant for luftrumsbrugerne«: enhver juridisk person eller enhed, der repræsenterer interesserne hos en eller flere kategorier af luftfartstjenestebrugere
9) »frekvensbånd til flytrafik«: post i tabellen over frekvenstildelinger i ITU's radioreglement for et givet frekvensbånd, hvor der tildeles frekvenser til lufttrafikken i almindelighed
10) »ATC-sektor«: en afgrænset del af luftrummet, som en tilknyttet flyveleder har ATC-ansvar for på et givet tidspunkt
11) »ATS-rute«: en specificeret del af luftrumsstrukturen, der er udformet med henblik på at kanalisere den trafikstrøm, der er nødvendig for levering af luftfartstjenester
12) »civil/militær koordination«: interaktion mellem civile og militære myndigheder og komponenter af lufttrafikregulering, der er nødvendige for at garantere en sikker, effektiv og harmonisk udnyttelse af luftrummet
13) »betinget rute (CDR)«: ATS-rute, der kun er tilgængelig for planlægning af flyvninger og brug på bestemte betingelser
14) »fælles beslutningstagning«: proces, hvor beslutninger træffes i løbende interaktion og høring med medlemsstaterne, operationelle interessenter og eventuelle andre aktører
15) »netkrise«: situation, hvor der ikke kan leveres luftfartstjenester på det nødvendige niveau, hvilket medfører et større tab af netkapacitet eller en større ubalance mellem nettets kapacitet og efterspørgsel eller en større fejl i informationsstrømmen i en eller flere dele af nettet som følge af en usædvanlig og uforudset situation
16) »plan for forbedring af det europæiske rutenet«: plan udarbejdet af netadministratoren i samarbejde med de operationelle interessenter, som omfatter resultatet af dets operationelle aktiviteter i forbindelse med udformning af rutenet på kort og mellemlang sigt i henhold til de vejledende principper i strategiplanen for nettet
17) »Free Route Airspace«: specifikt luftrum, inden for hvilket brugerne frit kan planlægge deres ruter mellem et indgangspunkt og et udgangspunkt uden henvisning til ATS-rutenettet
18) »frekvenstildeling«: tilladelse fra en medlemsstat til at benytte en radiofrekvens eller radiofrekvenskanal under bestemte omstændigheder
19) »påvirkning af nettet«: i forbindelse med radiofrekvensfunktionen, der er fastsat i bilag II, en situation, hvor tildelingen af en radiofrekvens vil forstyrre, forhindre eller afbryde funktionen af en eller flere radiofrekvenstildelinger på nettet eller vil forhindre den optimale udnyttelse af luftfartens frekvensbånd som beskrevet i denne forordning
20) »flere rutemuligheder«: muligheden for, at luftrumsbrugeren kan benytte mere end én rutemulighed på ATS-rutenettet
21) »tredjelande«: ikke-medlemsstater, der er medlemmer af Eurocontrol eller har indgået en aftale med EU om gennemførelse af det fælles europæiske luftrum eller deltager i en funktionel luftrumsblok
22) »netadministrator«: organ oprettet i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004 til at udføre de opgaver, der beskrives i denne artikel og i denne forordning
23) »netoperationsplan«: plan, som netadministratoren udarbejder i samarbejde med de operationelle interessenter for at tilrettelægge sine operationelle aktiviteter på kort og mellemlang sigt i henhold til de vejledende principper i strategiplanen for nettet. For så vidt angår udformningen af det europæiske rutenet, den (ERND)-specifikke del af netoperationsplanen, omfatter den planen for forbedring af det europæiske rutenet
24) »netstrategiplan«: plan udarbejdet af netadministratoren i overensstemmelse med den europæiske ATM-masterplan i samarbejde med medlemsstaterne og de operationelle interessenter, hvori man fastlægger de styrende principper for nettets drift og dets langsigtede perspektiv
25) »driftsorganisation«: en organisation, der er ansvarlig for de tekniske tjenester, som støtter lufttrafik-, kommunikations-, navigations- eller overvågningstjenester
26) »operationelle krav«: nettets krav med hensyn til sikkerhed, kapacitet og effektivitet
27) »operationelle interessenter«: civile og militære brugere af luftrummet, civile og militære udbydere af luftfartstjenester, lufthavnsoperatører, slot-koordinatorer i lufthavne og driftsorganisationer og eventuelle andre interessentgrupper, der betragtes som relevante for de individuelle funktioner
28) »sektorkonfiguration«: ordning, der kombinerer de sektorer, der er udformet og bedst egnede til at opfylde de operationelle krav og adgangen til luftrummet
29) »brugerønsket rute«: ønsket rute, som flyoperatørerne på tidspunktet for udformning af luftrummet erklærer opfylder deres behov.
KAPITEL II
TILRETTELÆGGELSE OG FORVALTNING AF NETFUNKTIONER
Artikel 3
Oprettelse af netadministrator
1. Der oprettes et upartisk og ansvarligt organ (netadministratoren), der skal udføre de opgaver, der er nødvendige for udøvelsen af netfunktionerne, jf. artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004 og bilagene til denne forordning.
2. Netadministratoren udnævnes for en periode, der er sammenfaldende med referenceperioderne for præstationsordningen, jf. artikel 7, stk. 1, i forordning (EU) nr. 691/2010. Perioden skal være tilstrækkelig lang til, at netadministratoren kan opbygge erfaring i udøvelsen af disse funktioner. Den må ikke være kortere end to referenceperioder og kan forlænges.
3. Udnævnelsen af netadministratoren sker ved Kommissionens afgørelse efter høring af Udvalget for Det Fælles Luftrum i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004 og senest tre måneder efter vedtagelsen af denne forordning. Denne afgørelse skal indeholde kravene til udnævnelsen, herunder finansiering og betingelser for ophævelsen. Kommissionen skal ved udgangen af den i stk. 2 omtalte referenceperiode vurdere, hvorvidt disse betingelser er overholdt.
4. Netadministratoren har til opgave at:
a)
udforme det europæiske rutenet, jf. bilag I
b)
koordinere de sparsomme ressourcer, navnlig:
i)
radiofrekvenser inden for frekvensbånd til luftfarten, som anvendes af lufttrafikken i almindelighed, jf. bilag II, og
ii)
SSR-transponderkoder, jf. bilag III.
Kommissionen kan overdrage andre funktioner til netadministratoren, jf. artikel 6, stk. 3, eller stk. 4, litra c), i forordning (EF) nr. 551/2004.
5. Netadministratoren skal ligeledes varetage ATFM-funktionen, jf. artikel 6, stk. 6, i forordning (EF) nr. 551/2004 og forordning (EU) nr. 255/2010.
Artikel 4
Netadministratorens opgaver
1. Til støtte for udførelsen af funktionerne i artikel 3 skal netadministratoren udføre følgende opgaver med henblik på at sikre en løbende forbedring af netoperationerne i det fælles europæiske luftrum for at bidrage til opnåelse af de EU-dækkende præstationsmål, jf. forordning (EU) nr. 691/2010, og navnlig:
a)
udvikle, vedligeholde og gennemføre en netstrategiplan som defineret i artikel 5 i overensstemmelse med præstationsordningen i forordning (EU) nr. 691/2010 og den europæiske ATM-masterplan samt under hensyntagen til relevante ICAO-luftfartsplaner
b)
fastlægge de nærmere detaljer i netstrategiplanen gennem en netoperationsplan, som beskrives nærmere i artikel 6, under hensyntagen til særlige EU-dækkende præstationsmål, der vedrører tre- til femårige, årlige, sæsonbestemte, ugentlige og daglige perioder
c)
udvikle et integreret europæisk rutenetdesign som beskrevet i bilag I
d)
varetage den centrale funktion med koordination af radiofrekvenser i henhold til artikel 6, stk. 4, litra b), i forordning (EF) nr. 551/2004 og som beskrevet i bilag II til denne forordning
e)
koordinere forbedringen af tildelingsprocessen for SSR-transponderkoder som beskrevet i bilag III
f)
tilrettelægge forvaltningen og anvendelsen af funktionerne og navnlig varetage forpligtelserne som den centrale enhed for ATFM
g)
anvende en konsolideret og koordineret fremgangsmåde for alle planlægningsmæssige og operationelle aktiviteter på nettet, herunder overvågning og forbedring af dets samlede ydeevne
h)
yde støtte til krisestyring i nettet
i)
støtte de forskellige operationelle interessenter med de forpligtelser, de er pålagt, i forbindelse med udøvelsen af lufttrafikreguleringssystemer (ATM) og/eller luftfartstjenestesystemer (ANS) og procedurer i henhold til den europæiske ATM-masterplan
j)
yde støtte til enheder, der har til opgave at efterforske ulykker og hændelser inden for civil luftfart eller at analysere situationer efter anmodning fra disse enheder inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 996/2010 (7)
k)
sikre koordination med andre regioner og tredjelande, som ikke deltager i netadministratorens arbejde.
2. Netadministratoren bidrager til gennemførelsen af præstationsordningen i henhold til forordning (EU) nr. 691/2010.
3. Med henblik på udførelsen af sine opgaver skal netadministratoren sikre følgende:
a)
adgang til, drift af og deling af værktøjer, processer og konsekvente data, der kan anvendes i den samarbejdsbaserede beslutningsproces på netniveau, herunder, men ikke begrænset til, systemer til behandling af flyveplaner og dataadministration
b)
fremme og koordinering af samarbejdet mellem operationelle interessenter og støtte til disse interessenter i forbindelse med udrulning og gennemførelse af planerne og de tilhørende netforanstaltninger efter en samarbejdsbaseret beslutningsproces
c)
en hensigtsmæssig operationel koordination, samt optimering, interoperabilitet og sammenkobling inden for sit ansvarsområde
d)
koordinering af ændringsforslag til relevante ICAO-dokumenter vedrørende netfunktionerne
e)
rapportering i henhold til artikel 20 af alle operationelle præstationsaspekter, herunder sparsomme ressourcer
f)
en hensigtsmæssig forbindelse til andre transportformer.
4. Netadministratoren skal efterkomme ad hoc-anmodninger om information, rådgivning, analyse eller andre tilsvarende hjælpeopgaver i forbindelse med de forskellige funktioner på anmodning af Kommissionen eller agenturet.
Artikel 5
Netstrategiplan
1. Som retningslinjer på længere sigt skal netadministratoren udvikle, vedligeholde og gennemføre en netstrategiplan, der skal være sammenfaldende med referenceperioden som defineret i artikel 7, stk. 1, i forordning (EU) nr. 691/2010. Den skal indeholde præstationsplanens mål for den næste referenceperiode og en oversigt over fremtidige referenceperioder.
2. Netstrategiplanen skal indeholde de oplysninger, der er fastsat i bilag IV.
3. Netstrategiplanen skal sigte mod at opfylde præstationsmålene for netfunktioner, der er fastsat i forordning (EU) nr. 691/2010.
4. Netstrategiplanen skal om nødvendigt ajourføres.
Artikel 6
Netoperationsplan
1. Med henblik på at gennemføre netstrategiplanen på operationelt niveau udarbejder netadministratoren en detaljeret netoperationsplan.
2. Netoperationsplanen skal indeholde de oplysninger, der er fastsat i bilag V.
3. Netoperationsplanen skal navnlig fastsætte foranstaltninger til opnåelse af de EU-dækkende præstationsmål, der er fastsat i forordning (EU) nr. 691/2010, der omfatter en tre- til femårig, årlig, sæsonbestemt, ugentlig og daglig periode.
4. Netoperationsplanen skal omfatte militære krav, hvis disse stilles til rådighed af medlemsstaterne.
5. Netoperationsplanen skal omfatte planen for forbedring af det europæiske rutenet og tilsvarende for radiofrekvenser og SSR-transponderkoder.
6. I netoperationsplanen identificeres operationelle begrænsninger, flaskehalse, forbedringer og løsninger til genopretning eller afhjælpning.
7. Luftfartstjenesteudøvere, funktionelle luftrumsblokke og lufthavnsoperatører skal sikre, at deres operationsplaner er i overensstemmelse med netoperationsplanen. Netadministratoren sikrer konsekvensen i netoperationsplanen.
8. Netoperationsplanen ajourføres regelmæssigt under hensyntagen til enhver relevant udvikling i netfunktionernes krav og behov.
Artikel 7
Netadministratorens kompetencer
1. Med forbehold af medlemsstaternes ansvar skal netadministratoren ved udførelsen af sine opgaver indføre individuelle foranstaltninger, der udspringer af den samarbejdsbaserede beslutningsproces. De parter, der berøres af disse foranstaltninger, skal gennemføre dem.
2. Når en medlemsstats ansvar forhindrer indførelsen af sådanne individuelle foranstaltninger, fremsender netadministratoren sagen til Kommissionen med henblik på yderligere behandling.
3. Netadministratoren anbefaler også foranstaltninger om andre spørgsmål, der er nødvendige af hensyn til nettets præstationer.
4. Netadministratoren træffer inden for sit ansvarsområde foranstaltninger med henblik på at sikre opfyldelsen af de gældende EU-dækkende præstationsmål, jf. artikel 9 i forordning (EU) nr. 691/2010.
5. Netadministratoren indsamler, konsoliderer og analyserer alle relevante data, som identificeres i bilag I-VI. Disse data skal fremsendes til Kommissionen, agenturet eller evalueringsorganet som anført i forordning (EU) nr. 691/2010.
Artikel 8
Forbindelser med operationelle interessenter
1. Med henblik på at udføre sine opgaver med overvågning og forbedring af nettets overordnede præstationer udvikler netadministratoren hensigtsmæssige samarbejdsformer, jf. artikel 15, med de operationelle interessenter.
2. De operationelle interessenter sikrer, at de foranstaltninger, der gennemføres på lokalt plan eller inden for funktionelle luftrumsblokke, er forenelige med dem, der via den samarbejdsorienterede beslutningsproces gennemføres på netniveau.
3. De operationelle interessenter stiller de relevante data, der står opført i bilag I til VI, til rådighed for netadministratoren, idet alle frister, fuldstændighedskrav eller præcisionskrav, som er aftalt med netadministratoren i forbindelse med levering af de pågældende data, overholdes.
4. Operationelle interessenter, der berøres af de individuelle foranstaltninger, som netadministratoren træffer i henhold til artikel 7, stk. 1, kan anmode om en revision af sådanne foranstaltninger senest fem hverdage efter deres vedtagelse. Anmodningen om revision medfører ikke suspendering af de individuelle foranstaltninger.
5. Netadministratoren bekræfter eller ændrer de pågældende foranstaltninger inden for fem hverdage eller inden for 48 timer i tilfælde af en netkrise.
Artikel 9
Forbindelser med medlemsstaterne
1. Ved udførelsen af sine opgaver tager netadministratoren behørigt hensyn til medlemsstaternes ansvar.
2. Medlemsstaterne skal underrette netadministratoren, hvis deres suverænitet og ansvar forhindrer indførelsen af individuelle foranstaltninger i henhold til artikel 7, stk. 1.
3. Når medlemsstaterne er involveret i operationelle problemer vedrørende netfunktionerne, skal disse være en del af den samarbejdsbaserede beslutningsproces og implementere de resultater, der aftales i denne proces på nationalt plan.
Artikel 10
Relationer med funktionelle luftrumsblokke
1. Medlemsstaterne skal sikre et tæt samarbejde og koordinering mellem den funktionelle luftrumsblok og netadministratoren, f.eks. på strategisk planlægningsniveau og den taktiske daglige trafik- og kapacitetsforvaltning.
2. Med henblik på at lette den operationelle sammenkobling mellem funktionelle luftrumsblokke indfører netadministratoren i tæt samarbejde med alle de funktionelle luftrumsblokke harmoniserede processer, procedurer og grænseflader, herunder ændringer af aspekter vedrørende netadministratorens aktiviteter.
3. Medlemsstater, der samarbejder i en funktionel luftrumsblok, skal sørge for, at der formuleres konsoliderede synspunkter vedrørende netfunktionerne.
4. Luftfartstjenesteudøvere, der samarbejder i en funktionel luftrumsblok, skal sørge for, at der formuleres konsoliderede synspunkter vedrørende de operationelle aspekter af netfunktionerne.
5. Forud for etableringen af en funktionel luftrumsblok skal medlemsstaterne og luftfartstjenesteudøverne samarbejde med henblik på at formulere konsoliderede synspunkter om aspekter vedrørende netadministratorens aktiviteter.
Artikel 11
Civilt-militært samarbejde
1. Netadministratoren sikrer, at der findes hensigtsmæssige ordninger, der giver mulighed for og understøtter en hensigtsmæssig koordinering med de nationale militære myndigheder.
2. Medlemsstaterne skal sikre, at militæret inddrages på en hensigtsmæssig måde i alle aktiviteter vedrørende netfunktionerne.
3. Medlemsstaterne sikrer en hensigtsmæssig repræsentation af de militære luftfartstjenesteudøvere og militære brugere af luftrummet i alle operationelle og høringsrelaterede ordninger, som netadministratoren etablerer.
4. Funktionen for europæisk rutenetdesign skal udøves med forbehold af reservationerne eller restriktionerne for en del af luftrummet til eksklusiv eller specifik brug af medlemsstaterne. Netadministratoren tilskynder til og koordinerer adgangen til betingede ruter gennem disse områder i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 2150/2005 (8).
Artikel 12
Generelle krav til netfunktioner
Netadministratoren sikrer opfyldelse af de generelle krav til netfunktioner som beskrevet i bilag VI. Disse krav er gældende fra datoen for vedtagelsen af udnævnelsesbeslutningen, og netadministratoren skal overholde dem inden for 12 måneder fra denne dato.
KAPITEL III
FORVALTNING AF NETFUNKTIONER
Artikel 13
Samarbejdsbaseret beslutningstagning
1. Netfunktionerne forvaltes gennem samarbejdsbaseret beslutningstagning.
2. En samarbejdsbaseret beslutningsproces skal omfatte:
a)
en høringsproces i henhold til artikel 14
b)
detaljerede samarbejdsformer og processer for de i artikel 15 beskrevne operationer.
3. Med henblik på at vedtage foranstaltninger vedrørende forvaltningen af netfunktionerne og overvåge deres præstationer opretter netadministratoren et netadministrationsorgan, jf. artikel 16.
4. Når netadministratoren konstaterer, at hans handlinger forhindres af en eller flere parter, henvises sagen til løsning i netadministrationsorganet.
Artikel 14
Høringsproces
1. Der indføres en proces for afholdelse af hensigtsmæssige og regelmæssige høringer af medlemsstater og operationelle interessenter.
2. Høringen skal være fokuseret på de detaljerede samarbejdsformer, jf. artikel 15, netstrategiplanen, netoperationsplanen, fremskridt med gennemførelse af planerne, rapporter til Kommissionen samt eventuelle operationelle spørgsmål.
3. Høringsprocessen kan variere afhængig af de individuelle netfunktioners karakter. Med henblik på at sikre, at de lovgivningsmæssige spørgsmål kan løses, skal medlemsstaterne inddrages, når dette er nødvendigt.
4. Når interessenterne ikke er tilfredse med høringen, henvises spørgsmålet først til den relevante høringsordning på det individuelle funktionsniveau. Når problemet ikke kan løses på det individuelle funktionsniveau, henvises det til netadministrationsorganet med henblik på løsning.
Artikel 15
Detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer
1. Netadministratoren udarbejder detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer med henblik på at løse planlægningsmæssige og operationelle aspekter, navnlig under hensyntagen til de individuelle netfunktioners særtræk og behov som specificeret i bilag I-VI.
2. Netadministratoren sikrer, at de detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer indeholder regler for underretning af de berørte parter.
3. Disse detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer skal overholde adskillelsen mellem levering af tjenester og reguleringsspørgsmål samt sikre, at medlemsstaterne inddrages efter behov.
Artikel 16
Netadministrationsorgan
1. Netadministrationsorganet er ansvarligt for følgende:
a)
godkendelse af netstrategiplanen forud for vedtagelsen i henhold til artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004
b)
godkendelse af de tre- til femårige og de årlige netoperationsplaner
c)
godkendelse af de samarbejdsbaserede beslutningsprocesser, høringsprocesserne samt de detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer for netfunktionerne efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum
d)
godkendelse af forretningsordenen for krisekoordineringscellen for europæisk luftfart, jf. artikel 18, stk. 4, efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum
e)
overvågning af fremskridtene med gennemførelsen af planerne og behandling af eventuelle afvigelser fra de oprindelige planer
f)
overvågning af høringsprocessen med operationelle interessenter
g)
overvågning af aktiviteter vedrørende forvaltningen af netfunktionerne
h)
overvågning af netadministratorens aktiviteter i forbindelse med netkriser
i)
godkendelse af årsrapporten, jf. artikel 20. Denne rapport skal omfatte, men er ikke begrænset til gennemførelse af netstrategiplanen og netoperationsplanen
j)
løsning af problemer, der ikke er løst på det individuelle netfunktionsniveau
k)
vurdering af, hvorvidt netadministratoren besidder de nødvendige kompetencer, ressourcer og upartiskhed til på en selvstændig måde at udføre de opgaver, som denne har fået tildelt, herunder ordninger for sikkerhed, ansvar og nødplaner
l)
godkendelse af netadministratorens årlige budget efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum
m)
godkendelse af forretningsordenen efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum
n)
behandling af eventuelle andre spørgsmål, som det finder relevante.
2. Følgende medlemmer har stemmeret i netadministrationsorganet:
a)
en repræsentant for luftfartstjenesteudøverne for hver funktionel luftrumsblok, som er oprettet eller under oprettelse, med i alt fire stemmer til alle luftfartstjenesteudøvere
b)
fire repræsentanter for kommercielle og ikkekommercielle civile brugere af luftrummet
c)
to repræsentanter for lufthavnsoperatørerne og
d)
to repræsentanter for militæret som luftfartstjenesteudøvere og brugere af luftrummet.
3. Følgende er også medlemmer af netadministrationsorganet:
a)
formanden, som udnævnes på grundlag af sin tekniske kompetence og ekspertise efter forslag fra Kommissionen, især på grundlag af forslag fra de stemmeberettigede medlemmer af netadministrationsorganet og efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum
b)
en repræsentant for Kommissionen
c)
en repræsentant fra Eurocontrol og
d)
en repræsentant for netadministratoren.
4. Medlemmerne skal have en stedfortræder.
5. De stemmeberettigede medlemmer af netadministrationsorganet udnævnes efter forslag fra deres organisationer og efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum.
6. Kommissionen kan udpege uafhængige og anerkendte eksperter som rådgivere. Disse fungerer som privatpersoner og repræsenterer en bred vifte af fagområder, der vedrører væsentlige aspekter af netfunktionerne. Stater, der deltager i netadministratorens arbejde, skal fremsætte forslag til kandidater.
7. De medlemmer, der er anført i stk. 3, litra a), b) og c), skal have ret til at afvise forslag, der påvirker:
a)
medlemsstaternes suverænitet og ansvar, navnlig vedrørende den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og forsvarsanliggender som beskrevet i artikel 13 i forordning (EF) nr. 549/2004
b)
netadministrationsorganets aktiviteters forenelighed med målene og målsætningerne for denne forordning
c)
netadministrationsorganets upartiskhed og ligevægt.
8. De i stk. 1 nævnte dokumenter vedtages af netadministrationsorganet med simpelt flertal blandt de stemmeafgivende medlemmer.
9. Når det ikke kan nå til enighed om spørgsmål af stor betydning for nettet, henviser netadministrationsorganet sagen til Kommissionen med henblik på videre foranstaltninger. Kommissionen underretter Udvalget for Det Fælles Luftrum.
Artikel 17
Udvalget for Det Fælles Luftrums rolle
1. Netadministratoren forelægger reguleringsspørgsmål for Kommissionen, som underretter Udvalget for Det Fælles Luftrum om disse spørgsmål.
2. Udvalget for Det Fælles Luftrum afgiver udtalelse om:
a)
udnævnelse af netadministratoren
b)
udnævnelse af formanden for netadministrationsorganet
c)
udnævnelse af de stemmeberettigede medlemmer af netadministrationsorganet
d)
netadministrationsorganets forretningsorden
e)
netstrategiplanen og navnlig planens målsætninger i de tidlige faser
f)
udnævnelse af netadministratoren
g)
forretningsordenen for krisekoordineringscellen for europæisk luftfart og
h)
de samarbejdsbaserede beslutningsprocesser, høringsprocesserne samt de detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer vedrørende netfunktionerne.
3. Udvalget for Det Fælles Luftrum kan underrette Kommissionen, når det ikke kan nå til enighed om spørgsmål af stor betydning for nettet.
KAPITEL IV
STYRING AF NETKRISER
Artikel 18
Oprettelse af krisekoordineringscellen for europæisk luftfart
1. Forvaltningen af netkriser fremmes gennem oprettelse af en krisekoordineringscelle for europæisk luftfart (EACCC).
2. De faste medlemmer af EACCC bliver en repræsentant for den medlemsstat, der har formandskabet for Rådet, en repræsentant for Kommissionen, en repræsentant for agenturet, en repræsentant for Eurocontrol, en repræsentant for militæret, en repræsentant for luftfartstjenesteudøverne, en repræsentant for lufthavnene og en repræsentant for luftrumsbrugerne.
3. EACCC's sammensætning kan udvides fra sag til sag med eksperter afhængigt af arten af den pågældende krise.
4. EACCC udformer sin egen forretningsorden, som skal godkendes af netadministrationsorganet.
5. Netadministratoren stiller de nødvendige ressourcer til rådighed for EACCC's oprettelse og drift.
Artikel 19
Netadministratorens og EACCC's ansvar
1. Netadministratoren er sammen med EACCC's medlemmer ansvarlig for at aktivere og deaktivere EACCC.
2. Netadministratoren har ansvaret for følgende med støtte fra EACCC:
a)
koordinering af forvaltningen af reaktionen på netkrisen i henhold til EACCC's forretningsorden, herunder et tæt samarbejde med tilsvarende strukturer i medlemsstaterne
b)
støtte til aktivering og koordinering af nødplaner på medlemsstatsniveau
c)
udarbejdelse af afbødningsforanstaltninger på netniveau for at sikre en rettidig reaktion på sådanne netkriser for at beskytte og sikre nettets fortsatte og sikre funktion. Med henblik herpå skal netadministratoren gøre følgende:
i)
overvåge netsituationen for netkriser døgnet rundt
ii)
sikre en effektiv informationsforvaltning og -formidling gennem videresendelse af præcise, rettidige og konsekvente data til støtte for indførelsen af risikoforvaltningsprincipper og -processer i beslutningsprocesserne
iii)
lette en organiseret indsamling og centraliseret lagring af disse data
d)
når det er hensigtsmæssigt, gøre Kommissionen, agenturet eller medlemsstaterne opmærksom på mulighederne for yderligere støtte for at afhjælpe krisen, herunder kontakter til operatører for andre transportformer, der kan identificere og gennemføre intermodale løsninger, og
e)
overvågning og rapportering om løsning af netkriser og bæredygtighed.
KAPITEL V
OVERVÅGNING, RAPPORTERING OG TILSYN
Artikel 20
Overvågning og rapportering
1. Netadministratoren indfører en procedure for løbende overvågning af følgende:
a)
nettets operationelle præstationer
b)
indførte foranstaltninger og præstationsresultater opnået af de operationelle interessenter og stater
c)
effektiviteten af de enkelte funktioner, der er omfattet af denne forordning.
2. Den løbende overvågning skal identificere enhver potentiel afvigelse fra netstrategiplanen og netoperationsplanerne. De operationelle interessenter skal bistå netadministratoren i denne overvågningsopgave ved at udføre visse opgaver, herunder men ikke begrænset til levering af data.
3. Netadministratoren fremsender hvert år en rapport til Kommissionen og agenturet om de foranstaltninger, han har truffet med henblik på at udføre sine opgaver. Rapporten skal omhandle individuelle netfunktioner samt den samlede situation for nettet og hænge nøje sammen med indholdet i netstrategiplanen og netoperationsplanen. Kommissionen underretter Udvalget for Det Fælles Luftrum.
Artikel 21
Netadministratorens opgaver
Kommissionen skal med bistand fra agenturet, for så vidt angår sikkerhedsmæssige spørgsmål, føre tilsyn med netadministratoren, navnlig med hensyn til kravene i denne forordning og den øvrige EU-lovgivning. Kommissionen aflægger en årlig rapport til Udvalget for Det Fælles Luftrum, eller når den specifikt anmodes om det.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 22
Forbindelser med tredjelande
Tredjelande kan deltage i netadministratorens arbejde sammen med deres operationelle interessenter.
Artikel 23
Finansiering af netadministratoren
Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til finansiering af de netfunktioner, der er overdraget til netadministratoren baseret på luftfartsafgifter. Netadministratoren fastlægger sine udgifter på en gennemsigtig måde.
Artikel 24
Ansvar
Netadministratoren indfører ordninger, der dækker hans ansvar ved udførelsen af hans opgaver. Den metode, der anvendes til at sikre denne dækning, skal stå i rimeligt forhold til det potentielle tab og de potentielle skader under hensyntagen til netadministratorens juridiske status og den gældende kommercielle forsikringsdækning.
Artikel 25
Revision
Kommissionen reviderer effektiviteten ved udøvelsen af netfunktionerne senest den 31. december 2013 og herefter med regelmæssige mellemrum under hensigtsmæssig hensyntagen til præstationsordningens referenceperiode, jf. forordning (EU) nr. 691/2010.
Artikel 26
Ændring af forordning (EU) nr. 691/2010
Forordning (EU) nr. 691/2010 ændres således:
1)
I artikel 3, stk. 3, indsættes som litra m):
»m)
vurdering af netadministratorens præstationsplan, herunder dens overensstemmelse med de EU-dækkende præstationsmål.«
2)
Som artikel 5a indsættes:
»Artikel 5a
Netadministrator
1. Netadministratoren, oprettet i henhold til artikel 3 i Kommissionens forordning (EU) nr. 677/2011 (9), skal udføre følgende opgaver i forbindelse med præstationsordningen:
a)
bistå Kommissionen med at levere relevant input til udarbejdelsen af EU-dækkende præstationsmål forud for referenceperioden og til overvågning i løbet af referenceperioden. Netadministratoren henleder navnlig Kommissionens opmærksomhed på eventuelle betydelige og vedvarende fald i den operationelle præstation
b)
i medfør af artikel 20, stk. 5, give Kommissionen adgang til alle data som anført i bilag IV
c)
bistå medlemsstater og luftfartstjenesteudøvere med at nå deres præstationsmål i referenceperioderne
d)
udarbejde en præstationsplan, der skal vedtages som led i netstrategiplanen inden udgangen af de enkelte referenceperioder. Præstationsplanen offentliggøres og skal:
i)
indeholde et præstationsmål på miljøområdet, der stemmer overens med de EU-dækkende præstationsmål for hele referenceperioden med årlige værdier, der skal anvendes til overvågningsformål
ii)
indeholde præstationsmål for andre relevante og centrale præstationsområder, der stemmer overens med de EU-dækkende præstationsmål for hele referenceperioden med årlige værdier, der skal anvendes til overvågningsformål
iii)
indeholde en beskrivelse af de foranstaltninger, der er planlagt med henblik på at nå målene
iv)
om nødvendigt, eller når dette besluttes af Kommissionen, indeholde supplerende nøgleindikatorer og mål.
3)
I artikel 17 indsættes følgende stk. 2a:
»2a. Kommissionen overvåger netadministratorens gennemførelse af præstationsplanen. Hvis målene ikke nås inden for referenceperioden, iværksætter Kommissionen de passende foranstaltninger, der er fastlagt i præstationsplanen, med henblik på at afhjælpe situationen. Til dette formål anvendes de årlige værdier i præstationsplanen.«
4)
Punkt 3 og 4 i bilag III affattes således:
»3. Miljø
Ruteføring: Finder ikke anvendelse i den første referenceperiode. I den anden referenceperiode vurdering af den proces for ruteføring, der er anvendt i præstationsplanen, og dennes overensstemmelse med netadministratorens udarbejdelse af planen for forbedring af det europæiske rutenet.
4. Kapacitet
Forsinkelsesgrad: Sammenligning af den forventede grad af ATFM-forsinkelse en route, som anvendes i præstationsplanerne, med en referenceværdi hentet fra kapacitetsplanlægningsprocessen i Eurocontrol og i netadministratorens netoperationsplan.«
Artikel 27
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen for dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juli 2011.
32011R0677
L 185/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 677/2011
od 7. srpnja 2011.
o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) i izmjeni Uredbe (EU) br. 691/2010
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskoga neba (Okvirna uredba) (1), a posebno njezin članak 11.,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 551/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o organizaciji i korištenju zračnog prostora na jedinstvenom europskom nebu (Uredba o zračnom prostoru) (2), a posebno njezin članak 6.,
budući da:
(1)
Uredba (EZ) br. 551/2004 ima za cilj podupiranje koncepcije postupno sve više integriranog operativnog zračnog prostora u okviru zajedničke prometne politike te uspostavljanje zajedničkih postupaka za oblikovanje, planiranje i upravljanje kojima se osigurava djelotvorna i sigurna učinkovitost upravljanja zračnim prometom. Cilj mrežnih funkcija trebao bi biti podupiranje inicijativa na nacionalnoj razini i na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora.
(2)
Mrežne funkcije bi trebale biti „usluga od općeg interesa” za europsku zrakoplovnu mrežu te bi trebale doprinositi održivom razvoju sustava zračnog prometa osiguravanjem potrebne razine učinkovitosti, kompatibilnosti i koordinacije aktivnosti, uključujući aktivnosti kojima se osiguravan optimalna upotreba ograničenih resursa.
(3)
Oblikovanjem europske mreže ruta i koordinacijom ograničenih resursa u skladu s Uredbom (EZ) br. 551/2004 ne smije se dovoditi u pitanje suverenitet država članica nad njihovim zračnim prostorom niti zahtjevi država članica u vezi s javnim redom, javnom sigurnošću i pitanjima obrane, u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004.
(4)
Odlukom br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskog spektru) (3) uspostavlja se politika i pravni okvir za to područje.
(5)
Treba uspostaviti nepristrano i stručno tijelo (upravitelj mreže) za obavljanje poslova potrebnih za izvođenje mrežnih funkcija predviđenih Uredbom (EZ) br. 551/2004.
(6)
Treba oblikovati europsku mrežu ruta, kako bi se optimizirale zračne rute s gledišta „od izlaza do izlaza” (gate-to-gate) u svim fazama leta, uzimajući posebno u obzir učinkovitost leta i pitanja okoliša.
(7)
Priznaje se rad Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO) i Eurocontrol-a na oblikovanju ruta, frekvencijama i upravljanju kodovima transpondera sekundarnog nadzornog radara (SSR), te ga treba upotrijebiti kao osnovu pri optimiziranju razvoja i operacije mreže na razini Unije.
(8)
Obveze država članica prema ICAO-u, što se tiče oblikovanja ruta, frekvencija i upravljanja kodovima SSR transpondera, moraju se poštovati te ih u koordinaciji s upraviteljem mreže i uz njegovu pomoć treba učinkovitije primijeniti na mrežu.
(9)
Dodjela radijskog spektra izvodi se u okviru Međunarodne unije za telekomunikacije (ITU). Države članice imaju odgovornost da istaknu zahtjeve civilnog zrakoplovstva i da potom resurse dodijeljene općem zračnom prometu koriste na optimalan način.
(10)
ICAO je izradio smjernice za funkcije dodjele kodova SSR transpondera i radijskih frekvencija te vodi sustav registriranja dodjela frekvencija za namjene općeg zračnog prometa u europskoj regiji ICAO-a, koji trenutačno omogućava Eurocontrol.
(11)
Uredbom (EZ) br. 551/2004 zahtijeva se donošenje detaljnih provedbenih pravila za koordiniranje i usklađivanje procesa i postupaka za poboljšanje učinkovitosti upravljanja zrakoplovnim frekvencijama te središnje funkcije za koordiniranje rane identifikacije i rješavanja potreba za frekvencijama, za podršku oblikovanja i rada mreže.
(12)
Kako je upravljanje protokom zračnog prometa (ATFM) sastavni dio mrežnih funkcija, potrebno je odgovarajuće povezivanje s Uredbom Komisije (EU) br. 255/2010 od 25. ožujka 2010. o utvrđivanju zajedničkih pravila o upravljanju protokom zračnog prometa (4).
(13)
Kako učinkovitost upravljanja mrežom ovisi o početku izvođenja mrežnih funkcija bez odlaganja, države članice su već povjerile izvođenje ATFM-a Eurocontrolu.
(14)
Korisno je koordiniranje različitih mrežnih funkcija povjeriti jednom tijelu, kako bi se na razini mreže razvila dosljedna kratkoročna i dugoročna optimizacijska rješenja, sukladna ciljevima učinkovitosti. Međutim, mrežne funkcije bi trebao izvoditi upravitelj mreže i to na razini države članice i funkcionalnog bloka zračnog prostora, u skladu s odgovornostima utvrđenim ovom Uredbom.
(15)
Upravitelj mreže bi morao sudjelovati u planovima, akcijama i provedbi upravljanja zračnim prostorom (ATM) država članica ili funkcionalnih blokova zračnog prostora, posebno kad se može očekivati da to ima, ili će vjerojatno imati, bitan učinak na učinkovitost mreže.
(16)
Događaji povezani s erupcijom vulkana Eyjafjallajökull u travnju 2010. godine, pokazali su potrebu za stvaranjem jednog središnjeg subjekta koji bi mogao preuzeti vodeću ulogu u koordiniranju upravljanja mjerama ublažavanja na lokalnoj razini, regionalnoj razini i razini mreže, kako bi se osigurala odredba o pravovremenom odgovoru na buduće krizne situacije koje utječu na zrakoplovstvo.
(17)
Potrebna je koordinacija između mrežnih funkcija i operacija organiziranih na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora.
(18)
Potrebna su učinkovita savjetovanja sudionika na nacionalnoj razini, razini funkcionalnog bloka zračnog prostora i na razini mreže.
(19)
Zračne luke, koje su ulazne i izlazne točke mreže, imaju ključan doprinos cjelokupnoj učinkovitosti mreže pa se stoga mrežne funkcije moraju putem promatračkog tijela Unije za kapacitet zračnih luka povezati s operatorima zračnih luka koji djeluju kao koordinatori na zemlji, s ciljem optimiziranja kapaciteta na zemlji, poboljšavajući tako cjelokupni kapacitet mreže.
(20)
Provedba mrežnih funkcija ne bi trebala dovesti u pitanje Uredbu Vijeća (EEZ) br. 95/93 od 18. siječnja 1993. o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice (5).
(21)
Uz primjereno uvažavanje učinkovitosti vojne operacije, civilno-vojna suradnja i koordinacija imaju veliku važnost u postizanju potrebnih ciljeva. Iako odluke koje se odnose na sadržaj, opseg ili izvođenje vojnih operacija i osposobljavanja, koji se obavljaju u okviru operativnog režima zračnog prometa ne spadaju u domenu nadležnosti Unije, u interesu sigurnosti i uzajamne učinkovitosti, važno je obuhvatiti povezanosti između tih operacija i operacija obuhvaćenih ovom Uredbom.
(22)
Mrežne funkcije ne bi trebale dovesti u pitanje članak 13. Uredbe (EZ) br. 549/2004 čiji je cilj čuvanje bitnih interesa politike zaštite i obrane, niti fleksibilnu upotrebu zračnog prostora predviđenu člankom 7. Uredbe (EZ) br. 551/2004.
(23)
Mrežne funkcije bi se trebale izvoditi na isplativ način, posebno izbjegavanjem bilo kakvog udvostručavanja poslova, čime se omogućava izvođenje ovih funkcija u državama članicama u okviru ove Uredbe uz zahtjeve za financijske i ljudske resurse koji su manji, ili barem nisu veći u usporedbi sa stanjem kakvo je bilo prije imenovanja upravitelja mreže.
(24)
Komisija treba osigurati odgovarajući nadzor nad upraviteljem mreže.
(25)
Zahtjevi u vezi sa sigurnošću za mrežne funkcije moraju biti na razini koja je usporediva sa zahtjevima koje Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (Agencija) postavlja u vezi s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi. Treba predvidjeti te zahtjeve, kao i zahtjeve u vezi s nadzorom sigurnosti.
(26)
Uvažavanje i uključenost trećih zemalja u uspostavljanje i provedbu mrežnih funkcija, trebali bi doprinijeti paneuropskoj dimenziji jedinstvenog europskog neba.
(27)
Mrežne funkcije se mogu proširiti u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004.
(28)
Izvođenje mrežnih funkcija treba biti u skladu s posebnim ciljevima učinkovitosti, što zahtijeva izmjene Uredbe Komisije (EU) br. 691/2010 od 29. srpnja 2010. o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2096/2005 o utvrđivanju zajedničkih zahtjeva za pružanje usluga u zračnoj plovidbi (6). Ti se posebni ciljevi učinkovitosti mogu dalje razvijati na temelju praktičnog iskustva u izvođenju programa mjerenja učinkovitosti.
(29)
Uredbu (EU) br. 691/2010 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(30)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom utvrđuju detaljna pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004, kako bi se omogućila optimalna upotreba zračnog prostora u jedinstvenom europskom nebu i kako bi se osiguralo da korisnici zračnog prostora mogu koristiti preferirane putanje, pri čemu se omogućava maksimalan pristup zračnom prostoru i uslugama u zračnoj plovidbi.
2. U smislu upravljanja mrežom, ova se Uredba posebno primjenjuje na države članice, Europsku agenciju za sigurnost zračnog prometa (Agencija), korisnike zračnog prostora, pružatelje usluga u zračnoj plovidbi, operatore zračnih luka, koordinatore slotova zračnih luka i operativne organizacije, na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.
3. U skladu s člankom 1. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 551/2004 i ne dovodeći u pitanje operacije državnih zrakoplova sukladno članku 3. Čikaške konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu, države članice primjenjuju ovu Uredbu u zračnom prostoru koji je pod njihovom nadležnošću unutar područja ICAO EUR-a i AFI-a.
4. U skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 549/2004, ovom se Uredbom ne sprečava primjena mjera koje provode države članice u stupnju u kojem su potrebne kako bi se zaštitili bitni interesi politike sigurnosti ili obrane.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004.
Osim toga, primjenjuju se i sljedeće definicije:
1.
„operator zračne luke” znači „upravno tijelo zračne luke” kako je definirano u točki (j) članka 2. Uredbe (EEZ) br. 95/93;
2.
„koordinator slotova zračne luke” znači funkcija uspostavljena na koordiniranim zračnim lukama primjenom Uredbe (EEZ) br. 95/93;
3.
„oblikovanje zračnog prostora” znači proces koji doprinosi postizanju ciljeva učinkovitosti povezanih s mrežom i koji zadovoljava potrebe korisnika zračnog prostora, osigurava ili povećava uspostavljenu razinu sigurnosti te povećava kapacitet zračnog prostora i učinkovitost u vezi s okolišem kroz razvoj i provedbu naprednih navigacijskih mogućnosti i tehnika, poboljšane mreže ruta i povezane sektorizacije, optimizirane strukture zračnog prostora i postupaka ATM-a koji povećavaju kapacitet;
4.
„rezervacija zračnog prostora” znači određeni dio zračnog prostora koji je privremeno rezerviran za isključivu ili specifičnu upotrebu prema kategorijama korisnika;
5.
„ograničenje zračnog prostora” znači određeni dio zračnog prostora unutar kojeg se u određenim terminima mogu obavljati različite aktivnosti koje su opasne za let zrakoplova („područje opasnosti”); ili zračni prostor koji se nalazi iznad kopnenih područja ili teritorijalnih voda države unutar koje je let zrakoplova ograničen u skladu s nekim specificiranim uvjetima („ograničeno područje”); ili zračni prostor koji se nalazi iznad kopnenih područja ili teritorijalnih voda države unutar kojeg je let zrakoplova zabranjen („zabranjeno područje”);
6.
„struktura zračnog prostora” znači posebni dio zračnog prostora namijenjen za osiguravanje sigurne i optimalne operacije zrakoplova;
7.
„korištenje zračnog prostora” znači način na koji se zračni prostor operativno koristi;
8.
„predstavnik korisnika zračnog prostora” znači bilo koja pravna osoba ili subjekt koji štiti interese jedne ili više kategorija korisnika usluga u zračnoj plovidbi;
9.
„zrakoplovni frekvencijski pojas” znači zapis u tablici dodjele frekvencija u okviru radijskog propisa Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU Radio Regulations) za određeni frekvencijski pojas u kojem se dodjeljuju frekvencije namijenjene za opći zračni promet;
10.
„sektor ATC-a” znači određeni dio zračnog prostora za koji određeni kontrolor(i) u bilo kojem trenutku snosi(-e) odgovornost ATC-a;
11.
„ruta operativne usluge u zračnom prometu (ruta ATS-a)” znači specificirani dio strukture zračnog prostora oblikovan za usmjeravanje protoka prometa koji je potreban za pružanje operativnih usluga u zračnom prometu;
12.
„civilno-vojna koordinacija” znači interakcija između civilnih i vojnih tijela i komponenata upravljanja zračnim prometom nužna za osiguravanje sigurne, učinkovite i usklađene upotrebe zračnog prostora;
13.
„uvjetna ruta (CDR)” znači ruta ATS-a koja je na raspolaganju samo za planiranje leta i upotrebu pod određenim uvjetima;
14.
„kooperativno donošenje odluka” znači proces u kojem se odluke donose na temelju stalnog međudjelovanja i savjetovanja s državama članicama, operativnim sudionicima i drugim akterima, po potrebi;
15.
„kriza mreže” znači stanje nemogućnosti pružanja usluga u zračnoj plovidbi na potrebnoj razini, koje nastaje nakon neuobičajene ili nepredviđene situacije i koje rezultira većim gubitkom kapaciteta mreže ili većom neravnotežom između kapaciteta mreže i prometne potražnje, ili većim smetnjama u protoku informacija u jednom ili u nekoliko dijelova mreže;
16.
„plan poboljšanja europske mreže ruta” znači plan koji razvija upravitelj mreže u suradnji s operativnim sudionicima, koji uključuje rezultate njegovih kratkoročnih i srednjoročnih operativnih aktivnosti u vezi s oblikovanjem mreže ruta u skladu sa smjernicama iz strateškog plana mreže;
17.
„zračni prostor slobodnih ruta” znači posebni zračni prostor unutar kojeg korisnici mogu slobodno planirati svoje rute između ulazne točke i izlazne točke bez upućivanja na mrežu ruta ATS-a;
18.
„dodjela frekvencije” znači izdavanje dozvole koju izdaje država članica za korištenje određene radijske frekvencije ili radiofrekvencijskog kanala pod određenim uvjetima;
19.
„utjecaj na mrežu” znači, u kontekstu funkcije radijske frekvencije navedene u Prilogu II., situacija u kojoj dodjela radijske frekvencije oslabljuje, ometa ili prekida funkcioniranje jedne ili više dodijeljenih radijskih frekvencija u mreži, ili je u suprotnosti s optimalnom upotrebom zrakoplovnih frekvencijskih pojaseva u okviru ove Uredbe;
20.
„višestruke mogućnosti rutiranja” znači da je korisniku zračnog prostora na raspolaganju više od jedne mogućnosti rutiranja na mreži ruta ATS-a;
21.
„treće zemlje” znači države koje nisu članice EU-a, ali su članice Eurocontrol-a ili su s Unijom sklopile sporazum o provedbi jedinstvenog europskog neba ili sudjeluju u funkcionalnom bloku zračnog prostora;
22.
„upravitelj mreže” znači tijelo uspostavljeno u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 koje izvodi zadaće predviđene u tom članku i u ovoj Uredbi;
23.
„plan mrežnih operacija” znači plan koji sastavlja upravitelj mreže u suradnji s operativnim sudionicima, za organiziranje njegovih kratkoročnih i srednjoročnih operativnih aktivnosti u skladu sa smjernicama iz strateškog plana mreže. U dijelu plana mrežnih operacija koji se odnosi na oblikovanje europske mreže ruta (ERND), uključen je plan poboljšanja europske mreže ruta;
24.
„strateški plan mreže” znači plan sukladan europskom glavnom planu ATM-a, koji sastavlja upravitelj mreže u suradnji s državama članicama i operativnim sudionicima, u kojem se određuju smjernice za rad mreže i njezina dugoročna perspektiva;
25.
„operativna organizacija” znači organizacija odgovorna za pružanje inženjerskih i tehničkih usluga, za podršku operativnih usluga u zračnom prometu te usluga komunikacije, navigacije ili nadzora;
26.
„operativni zahtjevi” znači zahtjevi mreže u smislu sigurnosti, kapaciteta i učinkovitosti;
27.
„operativni sudionici” znači civilni i vojni korisnici zračnog prostora, civilni i vojni pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, operatori zračnih luka, koordinatori slotova zračnih luka i operativne organizacije, te bilo koje druge skupine sudionika koje se smatraju relevantnim za pojedinačne funkcije;
28.
„konfiguracija sektora” znači plan kojim se kombiniraju sektori koji su konstruirani i najbolje postavljeni kako bi zadovoljili operativne zahtjeve i raspoloživost zračnog prostora;
29.
„ruta koju zahtijeva korisnik” znači željeno rutiranje koje operatori zrakoplova proglašavaju u fazi oblikovanja zračnog prostora kako bi ispunili svoje potrebe.
POGLAVLJE II.
ORGANIZACIJA I UPRAVLJANJE MREŽNIM FUNKCIJAMA
Članak 3.
Uspostavljanje upravitelja mreže
1. Za obavljanje zadaća potrebnih za izvođenje funkcija predviđenih u članku 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 i u prilozima ovoj Uredbi, uspostavlja se nepristrano i stručno tijelo (upravitelj mreže).
2. Trajanje mandata upravitelja mreže poklapa se s referentnim razdobljima za program mjerenja učinkovitosti predviđenim u članku 7. stavku 1. Uredbe (EU) br. 691/2010. Mandat mora biti dovoljno dug kako bi se omogućilo dostizanje zrelosti u obavljanju ovih funkcija. Ne smije biti kraći od dva referentna razdoblja i može se obnoviti.
3. Upravitelj mreže se imenuje Odlukom Komisije nakon savjetovanja s Odborom za jedinstveno nebo u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004, najkasnije 3 mjeseca nakon donošenja ove Uredbe. Ta Odluka sadrži odredbe i uvjete imenovanja, uključujući financiranje i uvjete njegovog povlačenja. Komisija ocjenjuje ispunjavanje tih uvjeta na kraju svakog referentnog razdoblja iz stavka 2.
4. Upravitelj mreže obavlja sljedeće funkcije:
(a)
oblikovanje europske mreže ruta kako je navedeno u Prilogu I.;
(b)
koordinacija ograničenih resursa, posebno:
i.
radijske frekvencije u okviru zrakoplovnih frekvencijskih pojaseva koje koristi opći zračni promet, kako je navedeno u Prilogu II.;
ii.
kodova SSR transpondera, kako je navedeno u Prilogu III.
U skladu s člankom 6. stavkom 3. ili stavkom 4. točkom (c) Uredbe (EZ) br. 551/2004, Komisija može upravitelju mreže dodati i druge funkcije.
5. Upravitelj mreže također obavlja funkciju ATFM-a iz članka 6. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 i Uredbe (EU) br. 255/2010.
Članak 4.
Zadaće upravitelja mreže
1. Za podršku izvođenja funkcija navedenih u članku 3., upravitelj mreže obavlja sljedeće zadaće, s ciljem trajnog poboljšavanja mrežnih operacija u jedinstvenom europskom nebu, doprinoseći europskim ciljevima učinkovitosti na razini cijele Unije koji su predviđeni u Uredbi (EU) br. 691/2010, a posebno:
(a)
izrađuje, održava i provodi strateški plan mreže naveden u članku 5., u skladu s programom mjerenja učinkovitosti predviđenim u Uredbi (EU) br. 691/2010 i europskim glavnim planom ATM-a, te uvažavajući bilo koje relevantne planove zračne plovidbe ICAO-a;
(b)
detaljno razrađuje strateški plan mreže putem plana mrežnih operacija, kako je dodatno određeno u članku 6. stavljajući poseban naglasak na europske ciljeve učinkovitosti na razini cijele Unije, obuhvaćajući razdoblja od 3 do 5 godina, te godišnja, sezonska, tjedna i dnevna razdoblja;
(c)
razvija cjeloviti projekt europske mreže ruta naveden u Prilogu I.;
(d)
ima središnju ulogu u koordinaciji radijskih frekvencija kako je propisano člankom 6. stavkom 4. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 551/2004 i navedeno u Prilogu II. ovoj Uredbi;
(e)
koordinira poboljšanje procesa dodjele kodova SSR transpondera navedenog u Prilogu III.;
(f)
organizira upravljanje i operaciju funkcija i posebno izvršava obveze središnje jedinice za ATFM;
(g)
osigurava objedinjen i usklađen pristup svim aktivnostima planiranja i operativnim aktivnostima mreže, uključujući praćenje i poboljšanje njezine sveukupne učinkovitosti;
(h)
pruža potporu za upravljanje krizom mreže;
(i)
pruža potporu različitim operativnim sudionicima pri izvođenju obveza koje su im dodijeljene, što se tiče uvođenja sustava i postupaka za upravljanje zračnim prometom i/ili za usluge u zračnoj plovidbi (ATM/ANS) u skladu s europskim glavnim planom ATM-a;
(j)
pruža potporu subjektima kojima je povjereno istraživanje nesreća i nezgoda u civilnom zračnom prometu ili analiziranje događaja povezanih sa sigurnošću, kad to zatraže navedeni subjekti; u okviru Uredbe (EU) br. 996/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (7);
(k)
osigurava koordinaciju s drugim regijama i trećim zemljama koje ne sudjeluju u radu upravitelja mreže.
2. Upravitelj mreže doprinosi provedbi programa mjerenja učinkovitosti u skladu s Uredbom (EU) br. 691/2010.
3. Kako bi ispunio svoje zadaće, upravitelj mreže osigurava sljedeće:
(a)
raspoloživost, rad i dijeljenje alata, procesa i dosljednih podataka za podršku procesa kooperativnog donošenja odluka na razini mreže, uključujući, između ostalog, sustave za obradu plana leta i za upravljanje podacima;
(b)
pomaganje i koordinaciju između operativnih sudionika i podršku tim sudionicima pri uvođenju i provedbi planova i s tim povezanih mrežnih mjera nakon donošenja kooperativnih odluka;
(c)
odgovarajuću operativnu koordinaciju, kao i optimizaciju, interoperabilnost i međusobnu povezanost unutar svog područja odgovornosti;
(d)
koordinaciju prijedloga za izmjene odgovarajućih dokumenata ICAO-a u vezi s mrežnim funkcijama;
(e)
izvješćivanje o svim aspektima operativne učinkovitosti u skladu s člankom 20., uključujući ograničene resurse;
(f)
odgovarajuću povezanost s drugim načinima prijevoza.
4. Upravitelj mreže, na zahtjev Komisije ili Agencije, ispunjava ad hoc zahtjeve za informacijama, savjetima, analizama ili drugim sličnim pomoćnim zadaćama povezanim s različitim funkcijama.
Članak 5.
Strateški plan mreže
1. Za provođenje svoje dugoročne perspektive, upravitelj mreže razvija, održava i provodi strateški plan mreže, koji je u skladu s referentnim razdobljem predviđenim u članku 7. stavku 1. Uredbe (EU) br. 691/2010. On sadrži plan mjerenja učinkovitosti i ciljeve za sljedeće referentno razdoblje i daje očekivanja za buduća referentna razdoblja.
2. Strateški plan mreže daje informacije navedene u Prilogu IV.
3. Cilj strateškog plana mreže je postizanje ciljeva učinkovitosti za mrežne funkcije, koji su predviđeni u Uredbi (EU) br. 691/2010.
4. Strateški plan mreže se prema potrebi ažurira.
Članak 6.
Plan mrežnih operacija
1. Za provedbu strateškog plana mreže na operativnoj razini, upravitelj mreže razvija detaljni plan mrežnih operacija.
2. Plan mrežnih operacija pruža informacije utvrđene u Prilogu V.
3. Planom mrežnih operacija utvrđuju se posebno mjere za postizanje europskih ciljeva učinkovitosti na razini cijele Unije predviđenih u Uredbi (EU) br. 691/2010, obuhvaćajući razdoblje od 3 do 5 godina te godišnje, sezonsko, tjedno i dnevno razdoblje.
4. Plan mrežnih operacija uključuje vojne zahtjeve, ako ih postavljaju države članice.
5. Plan mrežnih operacija uključuje plan poboljšanja europske mreže ruta i jednak plan za radijske frekvencije i kodove SSR transpondera.
6. U planu mrežnih operacija utvrđuju se operativna ograničenja, uska grla, mjere za poboljšanje i rješenja za sanaciju ili ublažavanje.
7. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, funkcionalni blokovi zračnog prostora i operatori zračnih luka osiguravaju da njihovi operativni planovi budu u skladu s planom mrežnih operacija. Upravitelj mreže osigurava koherentnost plana mrežnih operacija.
8. Plan mrežnih operacija se ažurira u redovitim vremenskim razmacima, uzimajući u obzir sve relevantne razvoje u potrebama i zahtjevima mrežnih funkcija.
Članak 7.
Nadležnosti upravitelja mreže
1. Ne dovodeći u pitanje odgovornosti država članica, upravitelj mreže, pri izvođenju svojih zadaća, donosi pojedinačne mjere koje proizlaze iz procesa kooperativnog donošenja odluka. Te mjere provode stranke kojih se one tiču.
2. Kad odgovornosti države članice sprečavaju donošenje takvih pojedinačnih mjera, upravitelj mreže upućuje takav slučaj Komisiji na daljnje razmatranje.
3. Upravitelj mreže također preporučuje mjere u vezi s drugim pitanjima kad to zahtijeva učinkovitost mreže.
4. U okviru svog područja odgovornosti, upravitelj mreže poduzima mjere čiji je cilj osiguravanje ispunjavanja primjenjivih europskih ciljeva učinkovitost na razini cijele Unije iz članka 9. Uredbe (EU) br. 691/2010.
5. Upravitelj mreže prikuplja, objedinjuje i analizira sve relevantne podatke utvrđene u prilozima I. do VI. Na zahtjev, on te podatke dostavlja Komisiji, Agenciji ili tijelu za reviziju učinkovitosti koje je predviđeno u Uredbi (EU) br. 691/2010.
Članak 8.
Odnosi s operativnim sudionicima
1. Za obavljanje svojih zadaća praćenja i poboljšavanja sveukupne učinkovitosti mreže, upravitelj mreže razvija odgovarajuća radna rješenja s operativnim sudionicima, predviđena u članku 15.
2. Operativni sudionici osiguravaju da su mjere koje se provode na lokalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora usklađene s mjerama koje su kroz proces kooperativnog donošenja odluka donesene na razini mreže.
3. Operativni sudionici dostavljaju upravitelju mreže relevantne podatke navedene u prilozima I. do VI., poštujući bilo koje rokove, zahtjeve u vezi s potpunošću ili zahtjeve u vezi s točnošću koji su za njihovu dostavu dogovoreni s upraviteljem mreže.
4. Sudionici na koje se odnose pojedinačne mjere koje je u skladu s člankom 7. stavkom 1. donio upravitelj mreže, mogu zatražiti preispitivanje takvih mjera u roku od 5 radnih dana od njihovog donošenja. Zahtjev za preispitivanje ne odgađa pojedinačne mjere.
5. Upravitelj mreže potvrđuje ili izmjenjuje dotične mjere u roku od 5 radnih dana ili u roku od 48 sati ako se radi o krizi mreže.
Članak 9.
Odnosi s državama članicama
1. Pri obavljanju svojih zadaća, upravitelj mreže uvažava odgovornosti država članica.
2. Države članice obavješćuju upravitelja mreže kad njihov suverenitet i njihove odgovornosti onemogućavaju donošenje pojedinačnih mjera u skladu s člankom 7. stavkom 1.
3. Kad su države članice uključene u operativna pitanja povezana s mrežnim funkcijama, one moraju biti uključene u proces kooperativnog donošenja odluka i provoditi na nacionalnoj razini rezultate koji su u tom procesu dogovoreni.
Članak 10.
Odnosi s funkcionalnim blokovima zračnog prostora
1. Države članice osiguravaju usku suradnju i koordinaciju između funkcionalnog bloka zračnog prostora i upravitelja mreže, na primjer, na razini strateškog planiranja i taktičkog upravljanja dnevnim protokom i kapacitetom.
2. Kako bi se omogućila operativna međusobna povezanost između funkcionalnih blokova zračnog prostora, upravitelj mreže, u uskoj suradnji sa svim funkcionalnim blokovima zračnog prostora, uspostavlja usklađene procese, postupke i sučelja uključujući promjene aspekata povezanih s aktivnostima upravitelja mreže.
3. Države članice koje surađuju u funkcionalnom bloku zračnog prostora osiguravaju oblikovanje objedinjenih stajališta u vezi s mrežnim funkcijama.
4. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi koji surađuju u funkcionalnom bloku zračnog prostora osiguravaju oblikovanje objedinjenih stajališta u vezi s operativnim pitanjima mrežnih funkcija.
5. Prije uspostavljanja funkcionalnog bloka zračnog prostora, države članice i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi surađuju na takav način da se oblikuju objedinjena stajališta o aspektima povezanim s aktivnostima upravitelja mreže.
Članak 11.
Civilno-vojna suradnja
1. Upravitelj mreže osigurava uspostavljanje odgovarajućih rješenja kojima se omogućava i podržava odgovarajuća koordinacija s nacionalnim vojnim tijelima.
2. Države članice osiguravaju primjerenu vojnu uključenost u sve aktivnosti povezane s mrežnim funkcijama.
3. Države članice osiguravaju odgovarajuću zastupljenost vojnih pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i vojnih korisnika zračnog prostora u svim operativnim radnim i savjetodavnim rješenjima koje uspostavlja upravitelj mreže.
4. Funkcija projekta europske mreže ruta izvodi se ne dovodeći u pitanje rezervacije ili ograničenja dijela zračnog prostora za isključivu ili posebnu upotrebu od strane država članica. Upravitelj mreže potiče i koordinira raspoloživost uvjetnih ruta kroz ta područja u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 2150/2005 (8).
Članak 12.
Općeniti zahtjevi za mrežne funkcije
Upravitelj mreže osigurava ispunjavanje općenitih zahtjeva za mrežne funkcije navedenih u Prilogu VI. Ti se zahtjevi primjenjuju od datuma donošenja Odluke o imenovanju i upravitelj mreže ih mora ispuniti u roku od 12 mjeseci nakon tog datuma.
POGLAVLJE III.
UPRAVLJANJE MREŽNIM FUNKCIJAMA
Članak 13.
Kooperativno donošenje odluka
1. Mrežnim funkcijama se upravlja putem kooperativnog donošenja odluka.
2. Proces kooperativnog donošenja odluka uključuje:
(a)
proces savjetovanja predviđen u članku 14.;
(b)
detaljna radna rješenja i procese za operacije predviđene u članku 15.
3. Za donošenje mjera povezanih s upravljanjem mrežnim funkcijama i za praćenje njihove učinkovitosti, upravitelj mreže uspostavlja Upravni odbor mreže predviđen u članku 16.
4. Ako upravitelj mreže smatra da njegovo djelovanje ometa jedna ili više stranaka, on taj problem prosljeđuje Upravnom odboru mreže na rješavanje.
Članak 14.
Proces savjetovanja
1. Mora se uspostaviti proces za organiziranje odgovarajućeg i redovitog savjetovanja država članica i operativnih sudionika.
2. Savjetovanje se odnosi, prema potrebi, na detaljna radna rješenja predviđena u članku 15., strateški plan mreže, plan mrežnih operacija, napredak u provedbi planova, izvješća Komisiji te na operativna pitanja.
3. Proces savjetovanja se može razlikovati ovisno o prirodi pojedinačnih mrežnih funkcija. Kako bi se osiguralo da se mogu rješavati regulatorna pitanja, prema potrebi se uključuju države članice.
4. Kad sudionici nisu zadovoljni sa savjetovanjem, problem se prvo upućuje na odgovarajuće savjetovanje na razini pojedinačne funkcije. Kad se rješenje problema ne može postići na razini pojedinačne funkcije, problem se upućuje na rješavanje Upravnom odboru mreže.
Članak 15.
Detaljna radna rješenja i procesi za operacije
1. Upravitelj mreže razvija detaljna radna rješenja i procese za operacije u vezi s aspektima planiranja i operativnim aspektima, uvažavajući posebno posebnosti i zahtjeve pojedinačnih mrežnih funkcija kako je navedeno u prilozima I. do VI.
2. Upravitelj mreže osigurava da detaljna radna rješenja i procesi za operacije sadrže pravila za obavješćivanje dotičnih zainteresiranih strana.
3. Ova detaljna radna rješenja i procesi za operacije moraju uvažavati razdvajanje pružanja usluga i regulatornih pitanja te osiguravati uključivanje država članica kad je to potrebno.
Članak 16.
Upravni odbor mreže
1. Upravni odbor mreže odgovoran je za:
(a)
odobravanje strateškog plana mreže prije njegovog donošenja u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004;
(b)
odobravanje planova mrežnih operacija koji se donose za razdoblje od 3 do 5 godina i godišnjih planova mrežnih operacija;
(c)
odobravanje procesa kooperativnog donošenja odluka, procesa savjetovanja kao i detaljnih radnih rješenja i procesa za operacije za mrežne funkcije, nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo;
(d)
odobravanje poslovnika Europske jedinice za koordinaciju kriznih situacija u zračnom prometu iz članka 18. stavka 4., nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo;
(e)
praćenje napretka u provedbi planova i rješavanje bilo kakvih mogućih odstupanja od početnih planova;
(f)
praćenje procesa savjetovanja između operativnih sudionika;
(g)
praćenje aktivnosti povezanih s upravljanjem mrežnim funkcijama;
(h)
praćenje aktivnosti upravitelja mreže povezanih s krizom mreže;
(i)
odobravanje godišnjeg izvješća iz članka 20. Ovo izvješće uključuje, između ostalog, provedbu strateškog plana mreže i plana mrežnih operacija;
(j)
rješavanje pitanja koja nisu bila riješena na razini pojedinačne mrežne funkcije;
(k)
ocjenjivanje, ima li upravitelj mreže odgovarajuću stručnost, sredstva i nepristranost za neovisno obavljanje zadaća koje su mu dodijeljene, uključujući rješenja za zaštitu, odgovornost i nepredviđene situacije;
(l)
odobravanje godišnjeg proračuna upravitelja mreže, nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo;
(m)
odobravanje njegovog poslovnika, nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo;
(n)
rješavanje bilo kojih dodatnih pitanja, koje on smatra relevantnim.
2. Članovi Upravnog odbora mreže koji imaju pravo glasa su:
(a)
jedan predstavnik pružatelja usluga u zračnoj plovidbi po funkcionalnom bloku zračnog prostora koji je već uspostavljen ili se uspostavlja, s ukupno četiri glasa za sve pružatelje usluga u zračnoj plovidbi;
(b)
četiri predstavnika komercijalnih i nekomercijalnih civilnih korisnika zračnog prostora;
(c)
dva predstavnika operatora zračnih luka;
(d)
dva predstavnika vojske u smislu pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i korisnika zračnog prostora.
3. Članovi Upravnog odbora mreže su također:
(a)
predsjednik koji se imenuje na temelju tehničke stručnosti i znanja na prijedlog Komisije, koji se posebno temelji na prijedlozima članova Upravnog odbora mreže s pravom glasa, i nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo;
(b)
jedan predstavnik Komisije;
(c)
jedan predstavnik Eurocontrola;
(d)
jedan predstavnik upravitelja mreže.
4. Članovi imaju svog zamjenika.
5. Članovi Upravnog odbora mreže s pravom glasa imenuju se na prijedlog njihovih organizacija, nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo.
6. Komisija može imenovati neovisne i priznate stručnjake kao savjetnike, koji djeluju u svoje ime i predstavljaju široki raspon struka koje obuhvaćaju glavne aspekte mrežnih funkcija. Kandidate za ovu ulogu predlažu države koje sudjeluju u radu upravitelja mreže.
7. Članovi navedeni u točkama (a), (b) i (c) stavka 3. imaju pravo odbiti prijedloge koji utječu na:
(a)
suverenitet i odgovornosti država članica, posebno u vezi s pitanjima javnog reda, javne sigurnosti i obrane, kako je naveden u članku 13. Uredbe (EZ) br. 549/2004;
(b)
sukladnost aktivnosti Upravnog odbora mreže s ciljevima ove Uredbe;
(c)
nepristranost i jednakopravnost Upravnog odbora mreže.
8. Dokumente iz stavka 1. donosi Upravni odbor mreže običnom većinom glasova svojih članova koji imaju pravo glasa.
9. Kad se ne može postići dogovor o pitanjima od velike važnosti za mrežu, Upravni odbor mreže upućuje problem Komisiji na daljnji postupak. Komisija o tome obavješćuje Odbor za jedinstveno nebo.
Članak 17.
Uloga Odbora za jedinstveno nebo
1. Upravitelj mreže upućuje regulatorna pitanja Komisiji; Komisija o tim pitanjima obavješćuje Odbor za jedinstveno nebo.
2. Odbor za jedinstveno nebo daje mišljenje o:
(a)
imenovanju upravitelja mreže;
(b)
imenovanju predsjednika Upravnog odbora mreže;
(c)
imenovanju članova Upravnog odbora mreže s pravom glasa;
(d)
poslovniku Upravnog odbora mreže;
(e)
strateškom planu mreže, a posebno o ciljevima ovog plana u bilo kojoj ranoj fazi;
(f)
godišnjem proračunu upravitelja mreže;
(g)
poslovniku Europske jedinice za koordinaciju kriznih situacija u zračnom prometu;
(h)
procesima kooperativnog donošenja odluka, procesima savjetovanja te detaljnim radnim rješenjima i procesima za operacije za mrežne funkcije.
3. Odbor za jedinstveno nebo može obavijestiti Komisiju kad Upravni odbor mreže ne može postići dogovor o pitanjima od velike važnosti za mrežu.
POGLAVLJE IV.
UPRAVLJANJE KRIZOM MREŽE
Članak 18.
Uspostavljanje Europske jedinice za koordinaciju kriznih situacija u zračnom prometu
1. Za podršku pri upravljanju krizama mreže osniva se Europska jedinica za koordinaciju kriznih situacija u zračnom prometu (EACCC).
2. Stalno članstvo EACCC-a sastoji se od jednog predstavnika države članice koja predsjedava Vijećem, jednog predstavnika Komisije, jednog predstavnika Agencije, jednog predstavnika Eurocontrol-a, jednog predstavnika vojske, jednog predstavnika pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, jednog predstavnika zračnih luka i jednog predstavnika korisnika zračnog prostora.
3. Sastav EACCC-a se može, od slučaja do slučaja, dopuniti stručnjacima ovisno o prirodi određene krize.
4. EACCC izrađuje svoj poslovnik, koji donosi Upravni odbor mreže.
5. Upravitelj mreže stavlja na raspolaganje sredstva potrebna za uspostavljanje i rad EACCC-a.
Članak 19.
Odgovornosti upravitelja mreže i EACCC-a
1. Upravitelj mreže, zajedno s članovima EACCC-a, odgovoran je za aktiviranje i deaktiviranje EACCC-a.
2. Upravitelj mreže, uz pomoć EACCC-a, odgovoran je za:
(a)
koordinaciju upravljanja odgovorom na krizu mreže u skladu s poslovnikom EACCC-a, što uključuje usku suradnju s odgovarajućim strukturama u državama članicama;
(b)
podršku aktiviranja i koordinacije planova za nepredviđene situacije na razini države članice;
(c)
razradu mjera ublažavanja na razini mreže, kako bi se osigurao pravovremeni odgovor na takve situacije krize mreže, radi zaštite i osiguravanja trajnog i sigurnog rada mreže. U tu svrhu upravitelj mreže:
i.
24 sata prati situaciju na mreži u odnosu na krize mreže;
ii.
osigurava učinkovito upravljanje informacijama i komunikaciju putem širenja točnih, pravovremenih i dosljednih podataka za podršku primjene načela i procesa upravljanja rizikom u procesima donošenja odluka;
iii.
olakšava organizirano prikupljanje i centralizirano pohranjivanje tih podataka;
(d)
upozoravanje, kad je primjereno, Komisije, Agencije ili država članica na mogućnosti za dodatnu podršku za ublažavanje krize, uključujući povezivanje s operatorima drugih načina prijevoza koji mogu utvrditi i provesti intermodalna rješenja;
(e)
praćenje i izvješćivanje o obnavljanju i održivosti mreže.
POGLAVLJE V.
PRAĆENJE, IZVJEŠĆIVANJE I NADZOR
Članak 20.
Praćenje i izvješćivanje
1. Upravitelj mreže uspostavlja proces stalnog praćenja:
(a)
operativne učinkovitosti mreže;
(b)
mjera koje poduzimaju operativni sudionici i države članice i rezultata učinkovitosti koje oni postižu;
(c)
učinkovitosti i djelotvornosti svake od funkcija obuhvaćenih ovom Uredbom.
2. Stalnim praćenjem se utvrđuju bilo kakva moguća odstupanja od strateškog plana mreže i planova mrežnih operacija. Operativni sudionici pomažu upravitelju mreže pri obavljanju ove zadaće, izvođenjem određenih zadaća koje, između ostalog, uključuju davanje podataka.
3. Upravitelj mreže jedanput godišnje podnosi Komisiji i Agenciji izvješće o mjerama koje su poduzete za ispunjavanje njegovih zadaća. Izvješće se odnosi na pojedinačne mrežne funkcije kao i na sveukupnu situaciju u vezi s mrežom, te je usko povezano sa sadržajem strateškog plana mreže i plana mrežnih operacija. Komisija obavješćuje Odbor za jedinstveno nebo.
Članak 21.
Nadzor nad upraviteljem mreže
Komisija, potpomognuta Agencijom što se tiče pitanja povezanih sa sigurnošću, osigurava nadzor nad upraviteljem mreže, posebno u odnosu na zahtjeve sadržane u ovoj Uredbi i u drugom zakonodavstvu Unije. Komisija jedanput godišnje ili na poseban zahtjev podnosi izvješće Odboru za jedinstveno nebo.
POGLAVLJE VI.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 22.
Odnosi s trećim zemljama
Treće zemlje, zajedno sa svojim operativnim sudionicima, mogu sudjelovati u radu upravitelja mreže.
Članak 23.
Financiranje upravitelja mreže
Države članice poduzimaju potrebne mjere za financiranje funkcija mreže za koje je zadužen upravitelj mreže, na temelju naknada za usluge u zračnoj plovidbi. Upravitelj mreže mora voditi svoje troškove na transparentan način.
Članak 24.
Odgovornost
Upravitelj mreže uspostavlja rješenja za pokriće odgovornosti povezane s izvršavanjem njegovih zadaća. Metoda koja se koristi za osiguravanje pokrića mora biti primjerena mogućem gubitku i šteti o kojima se radi, uzimajući u obzir pravni status upravitelja mreže i razinu dostupnog pokrića komercijalnim osiguranjem.
Članak 25.
Preispitivanje
Komisija će preispitati učinkovitost izvođenja mrežnih funkcija najkasnije do 31. prosinca 2013. kao i redovito nakon toga, uzimajući u obzir referentna razdoblja programa mjerenja učinkovitosti predviđena u Uredbi (EU) br. 691/2010.
Članak 26.
Izmjene Uredbe (EU) br. 691/2010
Uredba (EU) br. 691/2010 mijenja se kako slijedi:
1.
U članku 3. stavku 3. dodaje se sljedeća točka (m):
„(m)
ocjena plana mjerenja učinkovitosti upravitelja mreže, uključujući njegovu usklađenost s europskim ciljevima učinkovitosti na razini cijele Unije.”
2.
Umeće se sljedeći članak 5.a:
„Članak 5.a
Upravitelj mreže
1. Upravitelj mreže, koji je uspostavljen člankom 3. Uredbe Komisije (EU) br. 677/2011 (9), obavlja sljedeće zadaće u vezi s programom mjerenja učinkovitosti:
(a)
pomaže Komisiji davanjem relevantnih ulaznih podataka za pripremu europskih ciljeva učinkovitosti na razini cijele Unije prije referentnih razdoblja te za praćenje tijekom referentnih razdoblja. Upravitelj mreže posebno upozorava Komisiju na bilo kakve značajne i ustrajne padove operativne učinkovitosti;
(b)
u skladu s člankom 20. stavkom 5., osigurava Komisiji pristup svim podacima navedenim u Prilogu IV.;
(c)
podržava države članice i pružatelje usluga u zračnoj plovidbi pri postizanju njihovih ciljeva učinkovitosti tijekom referentnih razdoblja;
(d)
razrađuje plan mjerenja učinkovitosti, koji se donosi kao dio strateškog plana mreže prije početka svakog referentnog razdoblja. Ovaj plan mjerenja učinkovitosti mora biti javan i mora:
i.
sadržavati cilj u vezi okoliša koji mora biti u skladu s europskim ciljevima učinkovitosti na razini cijele Unije za cijelo referentno razdoblje, s godišnjim vrijednostima koje se upotrebljavaju za namjene praćenja;
ii.
sadržavati ciljeve učinkovitosti za druga relevantna ključna područja učinkovitosti koji su u skladu s europskim ciljevima učinkovitosti na razini cijele Unije za cijelo referentno razdoblje, s godišnjim vrijednostima koje se upotrebljavaju za namjene praćenja;
iii.
sadržavati opis aktivnosti planiranih za ispunjavanje ciljeva;
iv.
sadržavati, kad je to potrebno ili kad tako odluči Komisija, dodatne ključne pokazatelje i ciljeve učinkovitosti.
(9) SL L 185, 15.7.2011., str. 1.”" 						
3.
U članku 17., umeće se sljedeći stavak 2.a:
„2.a. Komisija prati provedbu plana mjerenja učinkovitosti upravitelja mreže. Ako se ciljevi tijekom referentnog razdoblja ne postignu, Komisija primjenjuje odgovarajuće mjere navedene u planu mjerenja učinkovitosti, radi poboljšavanja situacije. Za ovu se namjenu koriste godišnje vrijednosti u planu mjerenja učinkovitosti.”
4.
U Prilogu III. stavci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:
„3. Okoliš
Oblikovanje rute: ne primjenjuje se tijekom prvog referentnog razdoblja. Tijekom drugog referentnog razdoblja procjenu procesa oblikovanja rute upotrijebljenog u planu mjerenja učinkovitosti i njegova usklađenost s procesom za razvoj plana poboljšanja europske mreže ruta izrađuje upravitelj mreže.
4. Kapacitet
Razina kašnjenja: usporedba očekivane razine kašnjenja na ruti ATFM-a iz planova mjerenja učinkovitosti s referentnom vrijednošću dobivenom u postupku planiranja kapaciteta koji provodi Eurocontrol i iz plana mrežnih operacija upravitelja mreže.”
Članak 27.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 7. srpnja 2011.