EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 439/2010
af 19. maj 2010
om oprettelse af et europæisk asylstøttekontor
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 74 og artikel 78, stk. 1 og 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Formålet med Unionens politik vedrørende et fælles europæisk asylsystem er ifølge Haagprogrammet at oprette et fælles asylområde ved at indføre en effektiv harmoniseret procedure i overensstemmelse med EU's værdier og humanitære tradition.
(2)
Takket være indførelsen af fælles minimumsstandarder er der de senere år gjort store fremskridt hen imod indførelsen af det fælles europæiske asylsystem. Der er imidlertid fortsat store forskelle mellem medlemsstaterne, når det drejer sig om indrømmelse af international beskyttelse og de former, denne beskyttelse antager. Disse forskelle bør mindskes.
(3)
Kommissionen meddelte i sin strategiske plan på asylområdet, der blev vedtaget i juni 2008, at den havde til hensigt at udvikle det fælles europæiske asylsystem ved at foreslå en revision af de eksisterende retlige instrumenter med henblik på større harmonisering af de gældende standarder og ved at øge støtten til det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne, navnlig ved et lovgivningsforslag om oprettelse af et europæisk asylstøttekontor (støttekontoret) for at øge samordningen af det operationelle samarbejde mellem medlemsstaterne, så der sikres en effektiv gennemførelse af de fælles regler.
(4)
I den europæiske pagt om indvandring og asyl, der blev vedtaget i september 2008, bekræftede Det Europæiske Råd højtideligt, at enhver udlænding, der er udsat for forfølgelse, har ret til hjælp og beskyttelse på Den Europæiske Unions område i medfør af Genèvekonventionen af 28. juli 1951 om flygtninges retsstilling, som ændret ved New York-protokollen af 31. januar 1967, og andre relevante traktater. Der var endvidere udtrykkelig enighed om, at et europæisk støttekontor skulle oprettes i 2009.
(5)
Formålet med det praktiske samarbejde på asylområdet er inden for en europæisk retlig ramme at forbedre konvergensen og sikre fortsat kvalitet i medlemsstaternes beslutningsprocedurer på dette område. Der er i de senere år allerede blevet iværksat et betydeligt antal praktiske samarbejdsforanstaltninger, navnlig vedtagelsen af en fælles tilgang for så vidt angår oplysninger om oprindelseslande og indførelse af et fælles europæisk uddannelsesprogram på asylområdet.
(6)
Støttekontoret bør oprettes for at styrke og udvikle disse samarbejdsforanstaltninger. Støttekontoret bør tage behørigt hensyn til resultaterne af disse samarbejdsforanstaltninger og de indhøstede erfaringer.
(7)
Når nogle medlemsstaters asyl- og modtagelsessystemer er udsat for et særligt og uforholdsmæssigt stort pres, navnlig som følge af disse landes geografiske placering eller befolkningsmæssige situation, bør støttekontoret støtte udviklingen af solidaritet inden for Unionen med henblik på at gøre det nemmere at flytte de personer, der nyder international beskyttelse, mellem medlemsstater, samtidig med at det sikres, at asyl- og modtagelsessystemerne ikke misbruges.
(8)
Støttekontoret bør for at kunne opfylde sit mandat bedst muligt være uafhængigt rent teknisk og bør have juridisk, administrativ og økonomisk selvstændighed. Med henblik herpå bør støttekontoret være et EU-organ, der har status som juridisk person, og som udøver de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges det ved denne forordning.
(9)
Støttekontoret bør arbejde tæt sammen med medlemsstaternes asylmyndigheder, med nationale indvandrings- og asyltjenester og andre tjenester og trække på disses kapacitet og ekspertise samt med Kommissionen. Medlemsstaterne bør samarbejde med støttekontoret for at sikre, at det er i stand til at opfylde sit mandat.
(10)
Støttekontoret bør også handle i tæt samarbejde med FN's Flygtningehøjkommissariat (UNHCR) og, når det er hensigtsmæssigt, med relevante internationale organisationer for at drage nytte af disses ekspertise og støtte. Med henblik herpå bør UNHCR's og de øvrige relevante internationale organisationers roller anerkendes fuldt ud, og disse organisationer bør inddrages fuldt ud i støttekontorets arbejde. Økonomiske midler, som støttekontoret stiller til rådighed for UNHCR i henhold til denne forordning, bør ikke resultere i, at UNHCR's aktiviteter dobbeltfinansieres med midler fra andre internationale eller nationale kilder.
(11)
For at støttekontoret kan opfylde sin funktion, og for så vidt det er nødvendigt for udførelsen af dets opgaver, bør det desuden samarbejde med andre EU-organer, navnlig Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex), der blev oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004 (2), og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, der blev oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 (3).
(12)
Støttekontoret bør samarbejde med Det Europæiske Migrationsnetværk, der blev oprettet ved Rådets afgørelse 2008/381/EF (4), for at undgå, at aktiviteterne overlapper hinanden. Støttekontoret bør også opretholde en tæt dialog med civilsamfundet med henblik på udveksling af oplysninger og samling af viden på asylområdet.
(13)
Støttekontoret bør være et europæisk ekspertisecenter på asylområdet, som har ansvaret for at lette, koordinere og styrke det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne om de mange aspekter af asyl, for at sætte medlemsstaterne bedre i stand til at give international beskyttelse til dem, der er berettiget hertil, og samtidig, hvor det er relevant, behandle dem, der ikke opfylder kravene til international beskyttelse, på en retfærdig og effektiv måde. Støttekontorets mandat bør koncentreres om tre store opgaver, nemlig at bidrage til gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem, at støtte det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på asylområdet og at støtte de medlemsstater, der er udsat for et særligt pres.
(14)
Støttekontoret bør ikke have direkte eller indirekte beføjelser i forbindelse med de beslutninger, som medlemsstaternes asylmyndigheder træffer angående individuelle ansøgninger om international beskyttelse.
(15)
For at yde og/eller koordinere hurtig og effektiv operationel støtte til medlemsstater, der er udsat for et særligt pres på deres asyl- og modtagelsessystemer, bør støttekontoret på anmodning af de berørte medlemsstater koordinere foranstaltninger til støtte for disse medlemsstater, f.eks. ved at indsætte asylstøttehold bestående af eksperter på asylområdet i disse medlemsstater. Disse hold bør navnlig yde ekspertise med hensyn til tolketjenester, oplysninger om oprindelseslande og viden om behandling og forvaltning af asylsager. Ordningen med asylstøttehold bør være omfattet af denne forordning for at sikre en effektiv indsættelse af holdene.
(16)
Støttekontoret bør opfylde sin funktion på en sådan måde, at det kan tjene som referencegrundlag i kraft af sin uafhængighed, den videnskabelige og tekniske kvalitet af den bistand, det yder, og de oplysninger, det videregiver, gennemsigtigheden af dets procedurer og virkemåde, og dets omhu ved udførelsen af de opgaver, det er pålagt.
(17)
Kommissionen og medlemsstaterne bør være repræsenteret i støttekontorets bestyrelse, så de effektivt kan føre kontrol med dets virksomhed. Bestyrelsen bør om muligt bestå af de operative chefer for medlemsstaternes asylmyndigheder eller deres repræsentanter. Den bør have de nødvendige beføjelser, navnlig til at fastlægge budgettet, kontrollere dets gennemførelse, vedtage passende finansielle bestemmelser, fastlægge gennemsigtige arbejdsprocedurer for støttekontorets beslutningstagning, vedtage årsrapporten om situationen på asylområdet i Unionen og tekniske dokumenter om gennemførelsen af Unionens instrumenter på asylområdet og udnævne en administrerende direktør samt, hvor det er hensigtsmæssigt, udpege et forretningsudvalg. I betragtning af UNHCR's ekspertise på asylområdet bør organisationen have et medlem af bestyrelsen uden stemmeret, så den inddrages fuldt ud i støttekontorets arbejde.
(18)
I betragtning af karakteren af støttekontorets opgaver og den administrerende direktørs rolle og med henblik på at gøre det muligt for Europa-Parlamentet at vedtage en udtalelse om den valgte kandidat inden dennes udnævnelse samt inden en eventuel forlængelse af den pågældendes embedsperiode, bør den administrerende direktør opfordres til at fremkomme med en udtalelse til og besvare spørgsmål fra Europa-Parlamentets kompetente udvalg. Den administrerende direktør bør også forelægge Europa-Parlamentet årsrapporten. Derudover bør Europa-Parlamentet have mulighed for at opfordre den administrerende direktør til at aflægge rapport om, hvorledes udførelsen af dennes opgaver forløber.
(19)
For at sikre støttekontorets fulde selvstændighed og uafhængighed bør det have sit eget budget, der hovedsagelig består af et bidrag fra Unionen. Finansieringen af støttekontoret bør finde sted på grundlag af en aftale med budgetmyndigheden som fastlagt i punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (5). Unionens budgetprocedure bør gælde for så vidt angår Unionens bidrag og ethvert tilskud, der ydes over Den Europæiske Unions almindelige budget. Revisionen af regnskaberne bør foretages af Revisionsretten.
(20)
Støttekontoret bør desuden samarbejde med myndigheder i tredjelande og internationale organisationer, der er kompetente på områder, der falder inden for denne forordnings anvendelsesområde, og tredjelande inden for rammerne af samarbejdsaftaler indgået i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).
(21)
I medfør af artikel 3 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til TEUF, har Det Forenede Kongerige og Irland ved skrivelser af 18. maj 2009 meddelt, at de ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne forordning.
(22)
I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til TEU og til TEUF, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark.
(23)
Eftersom Danmark som medlemsstat hidtil har bidraget til det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på asylområdet, bør støttekontoret fremme det operationelle samarbejde med Danmark. Med henblik herpå bør en dansk repræsentant inviteres til at deltage i alle møder i bestyrelsen, der også bør kunne beslutte at invitere danske observatører til arbejdsgruppernes møder, hvor det er relevant.
(24)
For at støttekontoret kan opfylde sin funktion, bør det være åbent for deltagelse af lande, som har indgået aftaler med Unionen, i henhold til hvilke de har indført og anvender EU-retten på de områder, der er omfattet af denne forordning, navnlig Island, Liechtenstein, Norge og Schweiz. Støttekontoret bør desuden, efter aftale med Kommissionen, have mulighed for i overensstemmelse med TEUF at indgå samarbejdsaftaler med andre lande end dem, der har indgået aftaler med Unionen, i henhold til hvilke de har indført og anvender EU-retten. Støttekontoret bør dog under ingen omstændigheder udforme en selvstændig udenrigspolitik.
(25)
Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (6) (Finansforordningen), navnlig artikel 185, bør finde anvendelse på støttekontoret.
(26)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (7), bør finde ubegrænset anvendelse på støttekontoret, som bør tiltræde den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (8).
(27)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (9) bør finde anvendelse på støttekontoret.
(28)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (10) bør finde anvendelse på støttekontorets behandling af personoplysninger.
(29)
De nødvendige bestemmelser vedrørende lokaler til støttekontoret i den medlemsstat, hvor støttekontoret skal have sit hovedsæde, samt de særlige regler, der skal gælde for støttekontorets samlede personale og deres familiemedlemmer, bør fastlægges i en aftale vedrørende hovedsædet. Endvidere bør værtsmedlemsstaten sikre de bedst mulige vilkår for, at støttekontoret kan fungere efter hensigten, herunder med hensyn til børns skolegang og transport, så støttekontoret kan tiltrække højt kvalificerede medarbejdere fra så stort et geografisk område som muligt.
(30)
Målene for denne forordning, nemlig at forbedre gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem, at lette, koordinere og styrke det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på asylområdet og at yde og/eller koordinere operationel støtte til medlemsstater, der er udsat for et særligt pres på deres asyl- og modtagelsessystemer, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(31)
Denne forordning respekterer grundlæggende rettigheder og overholder de principper, som navnlig anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og bør anvendes i overensstemmelse med retten til asyl, der anerkendes i charterets artikel 18 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL 1
OPRETTELSE AF DET EUROPÆISKE ASYLSTØTTEKONTOR OG STØTTEKONTORETS FUNKTION
Artikel 1
Oprettelse af Det Europæiske Asylstøttekontor
Der oprettes et europæisk asylstøttekontor (støttekontoret) for at bidrage til gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem, styrke det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på asylområdet og yde og/eller koordinere operationel støtte til medlemsstater, der er udsat for et særligt pres på deres asyl- og modtagelsessystemer.
Artikel 2
Støttekontorets funktion
1. Støttekontoret letter, koordinerer og styrker det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne om de mange aspekter af asyl og bidrager til en bedre gennemførelse af det fælles europæiske asylsystem. I den forbindelse skal støttekontoret inddrages fuldt ud i den eksterne dimension af det fælles europæiske asylsystem.
2. Støttekontoret yder effektiv operationel støtte til medlemsstater, der er udsat for et særligt pres på deres asyl- og modtagelsessystemer, ved at trække på alle de nyttige ressourcer, som det har til rådighed, herunder f.eks. koordinering af ressourcer som tilvejebringes af medlemsstaterne på de betingelser, der er fastsat i denne forordning.
3. Støttekontoret yder videnskabelig og teknisk bistand til Unionens politik og lovgivning på alle de områder, der har direkte eller indirekte indflydelse på asylspørgsmål, så det fuldt ud kan støtte det praktiske samarbejde på asylområdet og udføre sine opgaver effektivt. Det udgør en uafhængig informationskilde vedrørende alle spørgsmål på disse områder.
4. Støttekontoret opfylder sin funktion på en sådan måde, at det kan tjene som referencegrundlag i kraft af sin uafhængighed, den videnskabelige og tekniske kvalitet af den bistand, det yder, og de oplysninger, det videregiver, den gennemsigtighed, der er forbundet med dets procedurer og virkemåde, dets omhu ved udførelsen af de opgaver, det er pålagt, og den it-støtte, der er nødvendig for udøvelsen af dets mandat.
5. Støttekontoret arbejder tæt sammen med medlemsstaternes asylmyndigheder, med nationale indvandrings- og asyltjenester og andre nationale tjenester samt med Kommissionen. Støttekontoret udfører sine opgaver, uden at det berører de opgaver, andre relevante EU-organer er pålagt, og arbejder tæt sammen med disse organer og med UNHCR.
6. Støttekontoret har ingen beføjelser i forbindelse med de beslutninger, som medlemsstaternes asylmyndigheder træffer angående individuelle ansøgninger om international beskyttelse.
KAPITEL 2
STØTTEKONTORETS OPGAVER
AFDELING 1
Støtte til det praktiske samarbejde på asylområdet
Artikel 3
Bedste praksis
Støttekontoret tilrettelægger, fremmer og koordinerer aktiviteter, der muliggør udveksling af oplysninger og identifikation og samling af bedste praksis mellem medlemsstaterne på asylområdet.
Artikel 4
Oplysninger om oprindelseslande
Støttekontoret tilrettelægger, fremmer og koordinerer aktiviteter vedrørende oplysninger om oprindelseslande, navnlig følgende:
a)
indsamling af relevante, pålidelige, præcise og ajourførte oplysninger om oprindelseslande for personer, der ansøger om international beskyttelse, på en gennemsigtig og upartisk måde, ved brug af alle relevante informationskilder, herunder oplysninger, der er indsamlet fra statslige, ikke-statslige og internationale organisationer og EU-institutioner og -organer
b)
udarbejdelse af rapporter om oprindelseslande på grundlag af oplysninger indsamlet i overensstemmelse med litra a)
c)
forvaltning og yderligere udvikling af en portal til indsamling af oplysninger om oprindelseslande og vedligeholdelsen heraf med henblik på at sikre gennemsigtighed i overensstemmelse med de nødvendige regler for adgang til disse oplysninger i henhold til artikel 42
d)
udarbejdelse af et fælles format og en fælles metode til præsentation, kontrol og anvendelse af oplysninger om oprindelseslande
e)
analyse af oplysninger om oprindelseslande på en gennemsigtig måde for at fremme konvergens i vurderingskriterierne og om nødvendigt gøre brug af resultaterne af møder i en eller flere arbejdsgrupper. Denne analyse har ikke til formål at give medlemsstaterne instruktioner med hensyn til indrømmelse af international beskyttelse eller afslag på ansøgninger herom.
Artikel 5
Støtte til flytning inden for Unionen af personer, der nyder international beskyttelse
Når nogle medlemsstaters asyl- og modtagelsessystemer er udsat for et særligt og uforholdsmæssigt stort pres, navnlig som følge af disse landes geografiske placering eller befolkningsmæssige situation, fremmer, letter og koordinerer støttekontoret udvekslingen af oplysninger og andre aktiviteter i forbindelse med flytning inden for Unionen. Flytning inden for Unionen sker alene på basis af aftaler mellem medlemsstater og med samtykke fra den pågældende person, der nyder international beskyttelse, og om nødvendigt i samråd med UNHCR.
Artikel 6
Støtte til uddannelse
1. Støttekontoret fastlægger og udvikler uddannelse, der er tilgængelig for medlemmerne af alle nationale administrationer, domstole og retsinstanser samt nationale tjenester med ansvar for asylspørgsmål i medlemsstaterne. Deltagelse i uddannelse berører ikke nationale systemer og procedurer.
Støttekontoret udvikler sådan uddannelse i tæt samarbejde med medlemsstaternes asylmyndigheder og udnytter, hvor det er relevant, den ekspertise, som akademiske institutioner og andre relevante organisationer har.
2. Støttekontoret forvalter og udvikler et europæisk uddannelsesprogram på asylområdet under hensyntagen til Unionens eksisterende samarbejde på dette område.
3. Den uddannelse, støttekontoret tilbyder, kan være generel, specifik eller temabaseret og kan omfatte metoder til »uddannelse af undervisere« (train-the-trainers-methodology).
4. Specifikke eller tematiske uddannelsesaktiviteter, der vedrører viden og færdigheder inden for asylspørgsmål, omfatter og er ikke begrænset til følgende:
a)
internationale menneskerettigheder og gældende EU-ret på asylområdet, herunder særlige retlige emner og spørgsmål vedrørende retspraksis
b)
spørgsmål vedrørende behandlingen af asylansøgninger fra mindreårige og sårbare personer med særlige behov
c)
interviewteknikker
d)
anvendelse af lægerapporter og juridiske ekspertudtalelser i asylprocedurer
e)
spørgsmål i forbindelse med fremskaffelse og anvendelse af oplysninger om oprindelseslande
f)
modtagelsesforhold, med særlig vægt på sårbare grupper og torturofre.
5. Tilbudte uddannelsesaktiviteter skal være af høj kvalitet og fastlægge en række nøgleprincipper og bedste praksis med henblik på større konvergens i de administrative metoder og afgørelser og retlig praksis under behørig hensyntagen til de nationale domstoles og retsinstansers uafhængighed.
6. Støttekontoret giver de eksperter, som er en del af asylindsatspuljen, jf. artikel 15, den specialuddannelse, der er relevant for deres opgaver og funktioner, og afholder regelmæssige øvelser med de pågældende eksperter i overensstemmelse med den tidsplan for specialuddannelse og øvelser, som er omhandlet i støttekontorets årlige arbejdsprogram.
7. Støttekontoret kan i samarbejde med medlemsstaterne tilrettelægge uddannelsesaktiviteter på disses områder.
Artikel 7
Støtte til de eksterne dimensioner af det fælles europæiske asylsystem
Støttekontoret koordinerer efter aftale med Kommissionen udvekslingen af oplysninger og andre foranstaltninger i forbindelse med spørgsmål i tilknytning til gennemførelsen af instrumenter og mekanismer vedrørende den eksterne dimension af det fælles europæiske asylsystem.
Støttekontoret koordinerer udvekslingen af oplysninger og andre foranstaltninger i forbindelse med genbosætning, som medlemsstater træffer med henblik på at imødekomme flygtninges behov for international beskyttelse i tredjelande og udvise solidaritet med deres værtslande.
Støttekontoret kan inden for rammerne af sit mandat og i overensstemmelse med artikel 49 samarbejde med kompetente myndigheder i tredjelande om tekniske spørgsmål, navnlig med henblik på at fremme og bistå kapacitetsopbygning i tredjelandenes egne asyl- og modtagelsessystemer og gennemføre regionale beskyttelsesprogrammer, samt andre foranstaltninger, der er relevante for varige løsninger.
AFDELING 2
Støtte til medlemsstater, der er udsat for et særligt pres
Artikel 8
Særligt pres på asyl- og modtagelsessystemet
Støttekontoret koordinerer og støtter fælles foranstaltninger til fordel for asyl- og modtagelsessystemer i medlemsstater, der er udsat for et særligt pres, som stiller usædvanligt store og presserende krav til deres modtagelsesfaciliteter og asylsystemer. Et sådant pres kan være kendetegnet ved pludselig tilstrømning af et stort antal tredjelandsstatsborgere, som kan have behov for international beskyttelse, og kan opstå som følge af medlemsstatens geografiske placering eller befolkningsmæssige situation.
Artikel 9
Indsamling og analyse af oplysninger
1. For at kunne evaluere behovene i de medlemsstater, der er udsat for et særligt pres, indsamler støttekontoret, navnlig på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne, UNHCR og eventuelt andre relevante organisationer, oplysninger, der er relevante for identifikation, forberedelse og fastlæggelse af nødforanstaltninger, jf. artikel 10, med henblik på at klare dette pres.
2. På grundlag af data fra de medlemsstater, der er udsat for et særligt pres, identificerer, indsamler og analyserer støttekontoret systematisk oplysninger vedrørende de til rådighed stående strukturer og personaleressourcer, navnlig for så vidt angår oversættelse og tolkning, oplysninger om oprindelseslande og om bistand til behandlingen og forvaltningen af asylsager samt kapaciteten til at modtage asylansøgere i de medlemsstater, der er udsat for et særligt pres, med henblik på at fremme en hurtig og pålidelig gensidig informering af de forskellige medlemsstaters asylmyndigheder.
3. Støttekontoret analyserer data i tilfælde af en pludselig tilstrømning af et stort antal tredjelandsstatsborgere, som kan forårsage et særligt pres på asyl- og modtagelsessystemer, og sikrer hurtig udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Støttekontoret gør brug af eksisterende systemer og mekanismer til tidlig varsling og etablerer om nødvendigt et system til tidlig varsling til eget formål.
Artikel 10
Støtteforanstaltninger til medlemsstaterne
På anmodning af de berørte medlemsstater koordinerer støttekontoret foranstaltninger til støtte for medlemsstater, der er udsat for et særligt pres på deres asyl- og modtagelsessystemer, herunder følgende:
a)
foranstaltninger til støtte for medlemsstater, der er udsat for et særligt pres, for at lette den første gennemgang af de asylansøgninger, der behandles af de kompetente nationale myndigheder
b)
foranstaltninger, der skal sikre, at de medlemsstater, der er udsat for et særligt pres, hurtigt kan stille passende modtagelsesfaciliteter til rådighed, navnlig nødindlogering, transport og lægehjælp
c)
de asylstøttehold, hvis virkemåde er fastsat i kapitel 3.
AFDELING 3
Bidrag til gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem
Artikel 11
Indsamling og udveksling af oplysninger
1. Støttekontoret tilrettelægger, koordinerer og fremmer udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaternes asylmyndigheder indbyrdes og mellem Kommissionen og medlemsstaternes asylmyndigheder om gennemførelsen af alle relevante instrumenter, der henhører under gældende EU-ret på asylområdet. Støttekontoret kan med henblik herpå oprette databaser over faktuelle og retlige oplysninger samt retspraksis vedrørende nationale, EU- og internationale instrumenter på asylområdet, idet der bl.a. gøres brug af eksisterende ordninger. Med forbehold af støttekontorets aktiviteter i medfør af artikel 15 og 16 vil ingen personoplysninger blive lagret i sådanne databaser, medmindre støttekontoret har indhentet sådanne oplysninger fra offentligt tilgængelige dokumenter.
2. Støttekontoret indsamler navnlig oplysninger om følgende:
a)
nationale administrationers og myndigheders behandling af ansøgninger om international beskyttelse
b)
national ret på asylområdet og udviklingen heraf, herunder retspraksis.
Artikel 12
Støttekontorets rapporter og andre dokumenter
1. Støttekontoret udarbejder hvert år en rapport om situationen på asylområdet i Unionen, idet der tages behørigt hensyn til allerede foreliggende oplysninger fra andre relevante kilder. I rapporten evaluerer støttekontoret bl.a. resultaterne af de foranstaltninger, der er gennemført i henhold til denne forordning, og foretager en samlet sammenlignende analyse af dem for at forbedre kvaliteten og effektiviteten af og sammenhængen i det fælles europæiske asylsystem.
2. Støttekontoret kan i overensstemmelse med sit arbejdsprogram eller på anmodning af bestyrelsen eller Kommissionen, i tæt samråd med sine arbejdsgrupper og Kommissionen, vedtage tekniske dokumenter om gennemførelsen af EU-instrumenter på asylområdet, herunder retningslinjer og operationelle vejledninger, idet der tages behørigt hensyn til de synspunkter, som medlemsstaterne eller Europa-Parlamentet har givet udtryk for. Når sådanne tekniske dokumenter refererer til spørgsmål vedrørende international flygtningeret, tages der behørigt hensyn til UNHCR's relevante retningslinjer. Dokumenterne har ikke til formål at give medlemsstaterne instruktioner med hensyn til indrømmelse af international beskyttelse eller afslag på ansøgninger herom.
KAPITEL 3
ASYLSTØTTEHOLD
Artikel 13
Koordinering
1. En medlemsstat eller medlemsstater, der er udsat for et særligt pres, kan anmode støttekontoret om indsættelse af et asylstøttehold. Den eller de anmodende medlemsstater giver især en beskrivelse af situationen, angiver formålene med anmodningen om indsættelse og præciserer de forventede behov i forbindelse med indsættelsen, jf. artikel 18, stk. 1.
2. Som svar på en sådan anmodning kan støttekontoret koordinere den nødvendige tekniske og operationelle bistand til den eller de anmodende medlemsstater og indsættelsen af et asylstøttehold i et begrænset tidsrum på denne medlemsstats eller disse medlemsstaters område i henhold til en operationsplan, jf. artikel 18.
Artikel 14
Teknisk bistand
Asylstøtteholdene yder ekspertise som fastsat i den operationsplan, der er omhandlet i artikel 18, navnlig med hensyn til tolketjenester, oplysninger om oprindelseslande og viden om behandlingen og forvaltningen af asylsager inden for rammerne af de foranstaltninger til støtte for medlemsstaterne, der er omhandlet i artikel 10.
Artikel 15
Asylindsatspulje
1. Støttekontorets bestyrelse træffer på forslag af den administrerende direktør og med tre fjerdedeles flertal blandt de stemmeberettigede medlemmer afgørelse om profilerne for og det samlede antal af de eksperter, der skal stilles til rådighed for asylstøtteholdene (i det følgende benævnt »asylindsatspuljen«). Som led i asylindsatspuljen opretter støttekontoret en tolkeliste. Samme procedure anvendes ved alle senere ændringer af profilerne for og det samlede antal af eksperter i asylindsatspuljen.
2. Medlemsstaterne bidrager til asylindsatspuljen gennem en national ekspertpulje etableret i overensstemmelse med de forskellige profiler, der er defineret, og foreslår eksperter, der svarer til de ønskede profiler.
Medlemsstaterne bistår støttekontoret med at udpege tolke til tolkelisten.
Medlemsstaterne kan vælge at indsætte tolke eller at stille dem til rådighed via videokonference.
Artikel 16
Indsættelse af asylstøttehold
1. Oprindelsesmedlemsstatens autonomi med hensyn til udvælgelse af antallet af og profilerne for eksperterne (den nationale pulje) samt varigheden af deres indsættelse bevares. Medlemsstaterne stiller disse eksperter til rådighed efter anmodning fra støttekontoret, medmindre de står i en situation, der i væsentlig grad berører udførelsen af nationale opgaver, f.eks. en situation med utilstrækkeligt personale til at gennemføre procedurerne for fastlæggelse af status for personer, der ansøger om international beskyttelse. Medlemsstaterne meddeler på anmodning af støttekontoret hurtigst muligt antal, navne og profiler for de eksperter fra deres nationale pulje, som så hurtigt som muligt kan stilles til rådighed med henblik på at tilslutte sig et asylstøttehold.
2. Ved fastlæggelsen af sammensætningen af et asylstøttehold tager den administrerende direktør hensyn til den særlige situation, som den medlemsstat, der har anmodet om bistand, står i. Asylstøtteholdet sammensættes i overensstemmelse med den operationsplan, der er omhandlet i artikel 18.
Artikel 17
Procedure for beslutningstagning om indsættelse af asylstøttehold
1. Om nødvendigt kan den administrerende direktør udsende eksperter fra støttekontoret for at vurdere situationen i den medlemsstat, der anmoder om bistand.
2. Den administrerende direktør underretter straks bestyrelsen om enhver anmodning om indsættelse af asylstøttehold.
3. Den administrerende direktør træffer beslutning om anmodningen om indsættelse af asylstøttehold hurtigst muligt og senest fem arbejdsdage fra datoen for modtagelsen af anmodningen. Den administrerende direktør underretter samtidig skriftligt den medlemsstat, der har anmodet om bistand, og bestyrelsen om beslutningen og anfører de vigtigste grunde for beslutningen.
4. Hvis den administrerende direktør beslutter at indsætte et eller flere asylstøttehold, udarbejder støttekontoret og den medlemsstat, der har anmodet om bistand, straks en operationsplan i henhold til artikel 18.
5. Så snart operationsplanen er godkendt, underretter den administrerende direktør de medlemsstater, hvis eksperter skal indgå i asylstøtteholdene, om det nødvendige antal og de ønskede profiler. Disse oplysninger sendes skriftligt til de nationale kontaktpunkter, der er omhandlet i artikel 19, og angiver den dato, hvor indsættelsen skal finde sted. Der fremsendes også en kopi af operationsplanen til dem.
6. Hvis den administrerende direktør er fraværende eller forhindret, træffes beslutningerne om indsættelsen af asylstøtteholdene af den stedfortrædende kontorchef.
Artikel 18
Operationsplan
1. Den administrerende direktør og den medlemsstat, der har anmodet om bistand, fastlægger en operationsplan, som fastsætter de detaljerede betingelser for indsættelsen af asylstøtteholdene. Operationsplanen skal indeholde følgende:
a)
en beskrivelse af situationen inkl. modus operandi og formålene med indsættelsen, herunder det operationelle mål
b)
den forventede varighed af indsættelsen af holdene
c)
det geografiske ansvarsområde i den anmodende medlemsstat, hvor holdene vil blive sat ind
d)
en beskrivelse af opgaver og særlige instrukser for medlemmerne af holdene, herunder om hvilke databaser, de har tilladelse til at foretage søgninger i, samt hvilket udstyr, de må bære i den anmodende medlemsstat, og
e)
sammensætningen af holdene.
2. Alle ændringer eller tilpasninger af operationsplanen skal godkendes af både den administrerende direktør og den anmodende medlemsstat. Støttekontoret sender straks en kopi af den ændrede eller tilpassede operationsplan til de deltagende medlemsstater.
Artikel 19
Nationale kontaktpunkter
Hver medlemsstat udpeger et nationalt kontaktpunkt med henblik på kommunikation med støttekontoret om alle spørgsmål vedrørende asylstøtteholdene.
Artikel 20
Kontaktpunkt på EU-plan
1. Den administrerende direktør udpeger en eller flere af støttekontorets eksperter som kontaktpunkt på EU-plan med ansvar for koordineringen. Den administrerende direktør underretter værtsmedlemsstaten om udpegelsen.
2. Kontaktpunktet på EU-plan tager sig på vegne af støttekontoret af alle spørgsmål vedrørende indsættelsen af asylstøttehold. Kontaktpunktet på EU-plan skal navnlig:
a)
fungere som forbindelsesled mellem støttekontoret og værtsmedlemsstaten
b)
fungere som forbindelsesled mellem støttekontoret og medlemmerne af asylstøtteholdene og yde bistand på vegne af støttekontoret i alle spørgsmål vedrørende betingelserne for indsættelse af disse hold
c)
overvåge, at operationsplanen gennemføres korrekt, og
d)
aflægge rapport til støttekontoret om alle spørgsmål vedrørende indsættelsen af asylstøttehold.
3. Den administrerende direktør kan bemyndige kontaktpunktet på EU-plan til at bistå med at løse eventuel uenighed om gennemførelsen af operationsplanen og indsættelsen af asylstøttehold.
4. Kontaktpunktet på EU-plan tager ved varetagelsen af sine opgaver kun imod instruktioner fra støttekontoret.
Artikel 21
Civilretligt ansvar
1. Når medlemmer af et asylstøttehold udfører opgaver i en værtsmedlemsstat, er denne medlemsstat ansvarlig for den skade, de måtte forvolde under udførelsen af deres opgaver, i overensstemmelse med dens nationale lovgivning.
2. Hvis skaden er forvoldt ved grov uagtsomhed eller forsætligt, kan værtsmedlemsstaten henvende sig til oprindelsesmedlemsstaten for at få beløb, den har udbetalt til skadelidte eller disses retssuccessorer, godtgjort af oprindelsesmedlemsstaten.
3. Med forbehold af eventuelle rettigheder over for tredjemand frafalder hver medlemsstat alle sine krav mod værtsmedlemsstaten eller en anden medlemsstat for skade, den har lidt, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsæt.
4. Tvister mellem medlemsstater om anvendelsen af denne artikels stk. 2 og 3, som ikke kan løses ved forhandlinger mellem dem, indbringes af dem for Domstolen i overensstemmelse med artikel 273 i TEUF.
5. Med forbehold af eventuelle rettigheder over for tredjemand afholder støttekontoret udgifter i forbindelse med skader på støttekontorets udstyr under indsættelsen, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsæt.
Artikel 22
Strafferetligt ansvar
Under indsættelsen af et asylstøttehold sidestilles medlemmerne af et asylstøttehold med embedsmænd fra værtsmedlemsstaten for så vidt angår eventuelle strafbare handlinger, der begås mod eller af dem.
Artikel 23
Omkostninger
Stiller medlemsstaterne deres eksperter til rådighed til at indgå i asylstøttehold, dækker støttekontoret fuldt ud omkostninger vedrørende følgende:
a)
rejser fra oprindelsesmedlemsstaten til værtsmedlemsstaten og fra værtsmedlemsstaten til oprindelsesmedlemsstaten
b)
vaccinationer
c)
særlige forsikringsbehov
d)
sundhedsydelser
e)
dagpenge, herunder til indkvartering
f)
støttekontorets tekniske udstyr, og
g)
eksperthonorarer.
KAPITEL 4
STØTTEKONTORETS STRUKTUR
Artikel 24
Støttekontorets administrative og ledelsesmæssige struktur
Støttekontorets administrative og ledelsesmæssige struktur består af:
a)
en bestyrelse
b)
en administrerende direktør og støttekontorets personale.
Støttekontorets administrative og ledelsesmæssige struktur kan bestå af et forretningsudvalg, hvis et sådant udvalg nedsættes i henhold til artikel 29, stk. 2.
Artikel 25
Bestyrelsens sammensætning
1. Bestyrelsen består af et medlem udpeget af hver af de medlemsstater, der er bundet af denne forordning, og to medlemmer udpeget af Kommissionen.
2. Hvert bestyrelsesmedlem kan repræsenteres eller ledsages af en suppleant; når suppleanten ledsager et medlem, deltager den pågældende uden at have stemmeret.
3. Medlemmerne af bestyrelsen udpeges på grundlag af deres erfaring, faglige ansvarlighed og kompetence på højt niveau på asylområdet.
4. En repræsentant for UNHCR er medlem af bestyrelsen uden stemmeret.
5. Bestyrelsens medlemmer udnævnes for tre år. Mandatet kan forlænges. Ved udløbet af deres mandat og ved udtræden fortsætter medlemmerne deres hverv, indtil der er truffet foranstaltning til genudnævnelse eller afløsning.
Artikel 26
Bestyrelsens formandskab
1. Bestyrelsen vælger blandt sine stemmeberettigede medlemmer en formand og en næstformand. Næstformanden afløser automatisk formanden, når denne er forhindret i at udføre sit hverv.
2. Formanden og næstformanden vælges for tre år, og mandatet kan forlænges én gang. Hvis en formand eller næstformand ophører med at være medlem af bestyrelsen under deres mandatperiode som formand eller næstformand, ophører mandatperioden dog automatisk samtidig.
Artikel 27
Bestyrelsesmøder
1. Bestyrelsen indkaldes til møde af formanden. Den administrerende direktør deltager i møderne. Repræsentanten for UNHCR deltager ikke i mødet, når bestyrelsen varetager funktionerne i artikel 29, stk. 1, litra b), h), i), j) og m), og artikel 29, stk. 2, samt når bestyrelsen beslutter at stille økonomiske midler til rådighed til finansiering af aktiviteter, der gør det muligt for støttekontoret at drage nytte af UNHCR's ekspertise på asylområdet, jf. artikel 50.
2. Bestyrelsen afholder mindst to ordinære møder om året. Den træder desuden sammen på formandens initiativ eller efter anmodning fra en tredjedel af medlemmerne.
3. Bestyrelsen kan invitere enhver, hvis udtalelser kan være af interesse, til at deltage i sine møder som observatør.
Danmark inviteres til at deltage i bestyrelsens møder.
4. Bestyrelsens medlemmer kan med forbehold af forretningsordenens bestemmelser bistås af rådgivere eller eksperter.
5. Bestyrelsens sekretariatsopgaver varetages af støttekontoret.
Artikel 28
Afstemningsregler
1. Medmindre andet er fastsat, træffer bestyrelsen beslutning med absolut flertal af sine stemmeberettigede medlemmer. Hvert stemmeberettiget medlem har én stemme. Hvis et medlem ikke er til stede, har medlemmets suppleant stemmeretten.
2. Den administrerende direktør deltager ikke i afstemningen.
3. Formanden deltager i afstemningen.
4. Medlemsstater, der ikke deltager fuldt ud i gældende EU-ret på asylområdet, deltager ikke i afstemningen, når bestyrelsen skal træffe afgørelse inden for rammerne af artikel 29, stk. 1, litra e), og det berørte tekniske dokument udelukkende vedrører et EU-instrument på asylområdet, der ikke er bindende for dem.
5. I bestyrelsens forretningsorden fastlægges mere detaljerede afstemningsregler, herunder regler for, hvornår et medlem kan handle på et andet medlems vegne, samt om nødvendigt regler om beslutningsdygtighed.
Artikel 29
Bestyrelsens opgaver
1. Bestyrelsen sikrer, at støttekontoret udfører de opgaver, det har fået overdraget. Den er støttekontorets planlægnings- og overvågningsorgan. Den har navnlig til opgave:
a)
med et flertal på tre fjerdedele af sine stemmeberettigede medlemmer og efter udtalelse fra Kommissionen at vedtage forretningsordenen
b)
at udnævne den administrerende direktør i overensstemmelse med artikel 30, at udøve disciplinærmyndighed over den administrerende direktør og om nødvendigt suspendere eller afskedige den pågældende
c)
at vedtage en almindelig årsrapport om støttekontorets virksomhed og sende den senest den 15. juni i det følgende år til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten. Den almindelige årsrapport offentliggøres
d)
at vedtage en årsrapport om situationen på asylområdet i Unionen, jf. artikel 12, stk. 1. Rapporten forelægges Europa-Parlamentet. Rådet og Kommissionen kan anmode om ligeledes at få forelagt rapporten
e)
at vedtage de tekniske dokumenter, der er omhandlet i artikel 12, stk. 2
f)
hvert år senest den 30. september på grundlag af et forslag fra den administrerende direktør og efter at have modtaget Kommissionens udtalelse med et flertal på tre fjerdedele af sine stemmeberettigede medlemmer at vedtage støttekontorets arbejdsprogram for det følgende år og sende det til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen. Dette arbejdsprogram vedtages i overensstemmelse med Unionens årlige budgetprocedure og Unionens lovgivningsprogram på asylområdet
g)
at udøve sine funktioner i tilknytning til støttekontorets budget, jf. kapitel 5
h)
at vedtage de nærmere regler for anvendelse af forordning (EF) nr. 1049/2001, jf. artikel 42 i nærværende forordning
i)
at vedtage støttekontorets personalepolitik under overholdelse af bestemmelserne i artikel 38
j)
efter at have anmodet om en udtalelse fra Kommissionen at vedtage en flerårig plan for personalepolitikken
k)
at træffe alle beslutninger med henblik på gennemførelsen af støttekontorets mandat som defineret i denne forordning
l)
at træffe alle beslutninger vedrørende indførelsen og om nødvendigt udviklingen af de informationssystemer, der er fastsat i denne forordning, bl.a. den informationsportal, der er omhandlet i artikel 4, litra c), og
m)
at træffe alle beslutninger vedrørende etableringen og om nødvendigt ændringer i støttekontorets interne arbejdsstrukturer.
2. Bestyrelsen kan nedsætte et forretningsudvalg til at bistå bestyrelsen og den administrerende direktør med forberedelsen af beslutninger, arbejdsprogrammer og aktiviteter, som skal vedtages af bestyrelsen, og, hvis det er nødvendigt i hastende tilfælde, til at træffe visse midlertidige afgørelser på bestyrelsens vegne.
Et sådant forretningsudvalg skal bestå af otte medlemmer, der udpeges blandt medlemmerne af bestyrelsen, heriblandt et af Kommissionens medlemmer i bestyrelsen. Varigheden af mandatet for forretningsudvalgets medlemmer er den samme som for medlemmerne af bestyrelsen.
Repræsentanter for UNHCR eller enhver anden person, hvis udtalelser kan være af interesse, kan på forretningsudvalgets anmodning deltage i forretningsudvalgets møder uden stemmeret.
Støttekontoret fastsætter forretningsudvalgets procedurer i støttekontorets forretningsorden og offentliggøre disse procedurer.
Artikel 30
Udnævnelse af den administrerende direktør
1. Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen for en periode på fem år blandt de egnede kandidater, der er identificeret ved en almindelig udvælgelsesprøve organiseret af Kommissionen. Denne udvælgelsesprocedure gør det muligt at bekendtgøre en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende og andre steder. Bestyrelsen kan kræve en ny procedure, hvis den ikke finder nogen af kandidaterne på den første liste tilstrækkeligt egnede. Den administrerende direktør udnævnes på grundlag af dennes personlige kvalifikationer og erfaringer på asylområdet samt dennes administrative og ledelsesmæssige kompetencer. Før udnævnelsen opfordres den kandidat, bestyrelsen har valgt, til at fremkomme med en udtalelse til Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.
Efter denne udtalelse kan Europa-Parlamentet vedtage en udtalelse, hvori der redegøres for dets syn på den valgte kandidat. Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet om, på hvilken måde der er taget hensyn til denne udtalelse. Udtalelsen behandles som personlig og fortrolig, indtil kandidaten er udnævnt.
Inden for de sidste ni måneder af den administrerende direktørs femårige periode foretager Kommissionen en evaluering, hvor den navnlig undersøger:
-
den administrerende direktørs arbejde og
-
støttekontorets opgaver og behov i de følgende år.
2. Bestyrelsen kan under hensyntagen til den nævnte evaluering forlænge den administrerende direktørs embedsperiode én gang med højst tre år, men kun i de tilfælde, hvor en sådan forlængelse er begrundet i støttekontorets funktion og behov.
3. Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet, hvis den har til hensigt at forlænge den administrerende direktørs embedsperiode. Inden for en måned inden forlængelsen af embedsperioden skal den administrerende direktør opfordres til at fremkomme med en udtalelse til Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.
Artikel 31
Den administrerende direktørs opgaver
1. Støttekontoret ledes af den administrerende direktør, som varetager sit hverv i uafhængighed. Den administrerende direktør er ansvarlig for sine aktiviteter over for bestyrelsen.
2. Med forbehold af Kommissionens, bestyrelsens eller, hvis det oprettes, forretningsudvalgets beføjelser må den administrerende direktør hverken søge eller modtage instruktioner fra nogen regering eller noget andet organ.
3. Den administrerende direktør aflægger på opfordring rapport til Europa-Parlamentet om udførelsen af sine opgaver. Rådet kan opfordre den administrerende direktør til at aflægge rapport om udførelsen af sine opgaver.
4. Den administrerende direktør er støttekontorets repræsentant i retlig henseende.
5. Den administrerende direktør kan bistås af en eller flere kontorchefer. Hvis den administrerende direktør er fraværende eller forhindret, træder en af kontorcheferne i dennes sted.
6. Den administrerende direktør er ansvarlig for den administrative ledelse af støttekontoret og gennemførelsen af de opgaver, der tillægges det ved denne forordning. Den administrerende direktør er navnlig ansvarlig for
a)
den daglige administration af støttekontoret
b)
at udarbejde forslag til støttekontorets arbejdsprogrammer, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse
c)
at gennemføre arbejdsprogrammerne og de beslutninger, der træffes af bestyrelsen
d)
at udarbejde de rapporter om oprindelseslande, der er nævnt i artikel 4, litra b)
e)
at udarbejde et udkast til finansforordningen for støttekontoret, der vedtages af bestyrelsen, jf. artikel 37, samt gennemførelsesbestemmelser hertil
f)
at udarbejde et udkast til overslag over støttekontorets indtægter og udgifter samt gennemførelse af dets budget
g)
at udøve de i artikel 38 nævnte beføjelser over for støttekontorets personale
h)
at træffe alle beslutninger vedrørende forvaltningen af de informationssystemer, der er fastsat i denne forordning, bl.a. den informationsportal, der er omhandlet i artikel 4, litra c)
i)
at træffe alle beslutninger vedrørende forvaltningen af støttekontorets interne strukturer og
j)
at koordinere og lede det rådgivende forum, jf. artikel 51. Til dette formål skal den administrerende direktør i samråd med relevante civilsamfundsorganisationer først vedtage en plan for oprettelse af det rådgivende forum. Når det formelt er oprettet, skal den administrerende direktør i samråd med det rådgivende forum vedtage en operationel plan, der omfatter regler for hyppigheden og karakteren af konsultation samt de organisatoriske mekanismer for gennemførelse af artikel 51. Der skal også vedtages gennemsigtige kriterier for løbende deltagelse i det rådgivende forum.
Artikel 32
Arbejdsgrupper
1. Støttekontoret kan inden for rammerne af sit mandat, således som det er fastsat i denne forordning, oprette arbejdsgrupper bestående af eksperter fra de kompetente myndigheder i medlemsstaterne på asylområdet, herunder dommere. Støttekontoret skal oprette arbejdsgrupper med henblik på anvendelse af artikel 4, litra e), og artikel 12, stk. 2. Suppleanter, som udpeges samtidig med eksperterne, kan træde i stedet for disse.
2. Kommissionen deltager altid i arbejdsgrupperne. UNHCR's repræsentanter kan helt eller delvis deltage i møderne i støttekontorets arbejdsgrupper afhængig af arten af de spørgsmål, der behandles.
3. Arbejdsgrupperne kan indkalde alle, hvis udtalelser kan være af interesse, til at deltage i møderne, bl.a. repræsentanter for civilsamfundet, der er aktive på asylområdet.
KAPITEL 5
FINANSIELLE BESTEMMELSER
Artikel 33
Budget
1. Der udarbejdes for hvert regnskabsår, der svarer til kalenderåret, overslag over alle støttekontorets indtægter og udgifter, som opføres på støttekontorets budget.
2. Der skal være ligevægt mellem indtægter og udgifter på støttekontorets budget.
3. Med forbehold af andre indtægter omfatter støttekontorets indtægter:
a)
et bidrag fra Unionen, der opføres på Den Europæiske Unions almindelige budget
b)
eventuelle frivillige bidrag fra medlemsstaterne
c)
beløb, der opkræves for publikationer og andre ydelser leveret af støttekontoret
d)
bidrag fra de associerede lande.
4. Støttekontorets udgifter omfatter bl.a. vederlag til personale, administrations- og infrastrukturudgifter samt driftsomkostninger.
Artikel 34
Opstilling af budgettet
1. Hvert år opstiller den administrerende direktør et udkast til overslag over støttekontorets indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår, der omfatter stillingsfortegnelsen, og sender det til bestyrelsen.
2. Bestyrelsen opstiller på grundlag af udkastet et foreløbigt udkast til overslag over støttekontorets indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår.
3. Det foreløbige udkast til overslag over støttekontorets indtægter og udgifter sendes senest den 10. februar hvert år til Kommissionen. Bestyrelsen sender senest den 31. marts det endelige udkast til overslag, der skal omfatte et udkast til stillingsfortegnelse, til Kommissionen.
4. Kommissionen sender overslaget til Europa-Parlamentet og Rådet (budgetmyndigheden) sammen med forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget.
5. På grundlag af overslaget opfører Kommissionen de beløb, som den anser for nødvendige på baggrund af stillingsfortegnelsen, og det tilskud, der skal ydes over det almindelige budget, i forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget, som forelægges for budgetmyndigheden i overensstemmelse med artikel 313 og 314 i TEUF.
6. Budgetmyndigheden fastsætter bevillingerne i form af tilskud til støttekontoret.
7. Budgetmyndigheden vedtager støttekontorets stillingsfortegnelse.
8. Støttekontorets budget vedtages af bestyrelsen. Det bliver endeligt efter den endelige vedtagelse af Den Europæiske Unions almindelige budget. Om nødvendigt tilpasses det i overensstemmelse hermed.
9. Bestyrelsen underretter snarest muligt budgetmyndigheden om eventuelle projekter, som den har til hensigt at gennemføre, og som kan få væsentlige finansielle følger for finansieringen af budgettet, navnlig projekter, som vedrører fast ejendom, såsom leje eller køb af bygninger. Den underretter Kommissionen herom.
10. Når en af budgetmyndighedens parter har meddelt, at den agter at fremsætte en udtalelse, sender den udtalelsen til bestyrelsen inden for seks uger fra underretningen om projektet.
Artikel 35
Gennemførelse af budgettet
1. Den administrerende direktør gennemfører støttekontorets budget.
2. Den administrerende direktør sender hvert år budgetmyndigheden alle relevante oplysninger om resultaterne af evalueringsprocedurerne.
Artikel 36
Regnskabsaflæggelse og decharge
1. Støttekontorets regnskabsfører sender senest den 1. marts efter det afsluttede regnskabsår det foreløbige årsregnskab ledsaget af en beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Kommissionens regnskabsfører. Kommissionens regnskabsfører konsoliderer de foreløbige årsregnskaber for institutionerne og de decentraliserede organer i henhold til artikel 128 i Finansforordningen.
2. Senest den 31. marts efter det afsluttede regnskabsår sender Kommissionens regnskabsfører støttekontorets foreløbige årsregnskab ledsaget af beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Revisionsretten. Beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret sendes tillige til Europa-Parlamentet og Rådet.
3. Ved modtagelsen af Revisionsrettens bemærkninger til støttekontorets foreløbige årsregnskab opstiller den administrerende direktør i henhold til artikel 129 i Finansforordningen på eget ansvar støttekontorets endelige årsregnskab og sender det til bestyrelsen med henblik på udtalelse.
4. Bestyrelsen afgiver udtalelse om støttekontorets endelige årsregnskab.
5. Den administrerende direktør sender senest den 1. juli efter det afsluttede regnskabsår det endelige årsregnskab ledsaget af bestyrelsens udtalelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten.
6. Det endelige årsregnskab offentliggøres.
7. Den administrerende direktør sender senest den 30. september Revisionsretten et svar på dennes bemærkninger. Dette svar sendes ligeledes til bestyrelsen.
8. På Europa-Parlamentets anmodning forelægger den administrerende direktør det alle de oplysninger, der er nødvendige for, at dechargeproceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende, jf. Finansforordningens artikel 146, stk. 3.
9. Efter henstilling fra Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet inden den 15. maj i år n + 2 den administrerende direktør decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsår n.
Artikel 37
Finansforordning
Finansforordningen for støttekontoret vedtages af bestyrelsen efter høring af Kommissionen. Den må kun afvige fra Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (11), hvis det er nødvendigt på grund af de særlige forhold, der karakteriserer støttekontorets drift, og Kommissionen på forhånd har givet sit samtykke.
KAPITEL 6
BESTEMMELSER VEDRØRENDE PERSONALE
Artikel 38
Personale
1. Vedtægten for tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte ved De Europæiske Fællesskaber, som er fastlagt i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (12) (vedtægten), og de regler, som EU-institutionerne sammen har vedtaget om anvendelsen af denne vedtægt og disse ansættelsesvilkår, finder anvendelse på støttekontorets personale, herunder den administrerende direktør.
2. Bestyrelsen vedtager i samråd med Kommissionen de nødvendige gennemførelsesbestemmelser, der er omhandlet i artikel 110 i vedtægten.
3. Støttekontoret udøver over for sine ansatte de beføjelser, som vedtægten tillægger ansættelsesmyndigheden, og de beføjelser, som ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte tillægger den myndighed, der er beføjet til at indgå kontrakter.
4. Bestyrelsen vedtager bestemmelser, der gør det muligt at ansætte nationale eksperter, som medlemsstaterne udsender til støttekontoret.
Artikel 39
Privilegier og immuniteter
Protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter gælder for støttekontoret.
KAPITEL 7
GENERELLE BESTEMMELSER
Artikel 40
Retlig status
1. Støttekontoret er et EU-organ. Det har status som juridisk person.
2. Støttekontoret har i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som vedkommende stats lovgivning tillægger juridiske personer. Det kan i særdeleshed erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager.
3. Støttekontoret repræsenteres af sin administrerende direktør.
Artikel 41
Sprogordning
1. Bestemmelserne i forordning nr. 1 af 15. april 1958 om den ordning, der gælder for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område (13), finder anvendelse på støttekontoret.
2. Med forbehold af afgørelser, der træffes på grundlag af artikel 342 i TEUF, udarbejdes den almindelige årsberetning om støttekontorets virksomhed og dets årlige arbejdsprogram, jf. artikel 29, stk. 1, litra c) og f), på alle EU-institutionernes officielle sprog.
3. De oversættelsesopgaver, der er påkrævet i forbindelse med støttekontorets virksomhed, udføres af Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer.
Artikel 42
Aktindsigt
1. Forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse på støttekontorets dokumenter.
2. Bestyrelsen vedtager senest seks måneder efter sit første møde de nærmere regler for anvendelse af forordning (EF) nr. 1049/2001.
3. Der kan i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001 klages til ombudsmanden over de beslutninger, som støttekontoret træffer, eller de kan indbringes for Den Europæiske Unions Domstol, på de i henholdsvis artikel 228 og 263 i TEUF fastsatte betingelser.
4. Støttekontorets behandling af personoplysninger er omfattet af forordning (EF) nr. 45/2001.
Artikel 43
Regler for sikkerhedsbeskyttelse af klassificerede informationer og ikke-klassificerede følsomme informationer
1. Støttekontoret anvender sikkerhedsprincipperne i Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom af 29. november 2001 om ændring af dens forretningsorden (14), bl.a. bestemmelserne om udveksling, behandling og opbevaring af klassificerede informationer.
2. Støttekontoret anvender desuden sikkerhedsprincipperne for behandling af ikke-klassificerede følsomme informationer, således som Kommissionen har vedtaget og gennemført dem.
Artikel 44
Bekæmpelse af svig
1. Forordning (EF) nr. 1073/1999 finder ubegrænset anvendelse med henblik på bekæmpelse af svig, korruption og andre retsstridige handlinger.
2. Støttekontoret tiltræder den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 og indfører straks passende bestemmelser, som finder anvendelse på hele støttekontorets personale.
3. I finansieringsafgørelserne samt enhver aftale eller ethvert instrument til gennemførelse heraf fastsættes det udtrykkeligt, at Revisionsretten og OLAF om nødvendigt kan foretage kontrol på stedet hos modtagerne af midler fra støttekontoret og de organer, der er ansvarlige for fordeling heraf.
Artikel 45
Ansvarsordning
1. Støttekontorets ansvar i kontraktforhold bestemmes efter den lovgivning, der finder anvendelse på den pågældende kontrakt.
2. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at træffe afgørelse i henhold til en voldgiftsbestemmelse i en af støttekontoret indgået aftale.
3. For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold, skal støttekontoret i overensstemmelse med de almindelige retsgrundsætninger, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, erstatte skader forvoldt af dets afdelinger eller af dets ansatte under udførelsen af deres hverv.
4. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at afgøre tvister vedrørende de i stk. 3 omhandlede skadeserstatninger.
5. De ansattes personlige ansvar over for støttekontoret fastsættes i den vedtægt, der gælder for dem.
Artikel 46
Evaluering og revision
1. Senest 19. juni 2014 lader støttekontoret foretage en uafhængig ekstern evaluering af sine resultater på grundlag af det mandat, bestyrelsen har givet det efter aftale med Kommissionen. Evalueringen omfatter støttekontorets indvirkning på det praktiske samarbejde på asylområdet og det fælles europæiske asylsystem. Evalueringen skal inden for rammerne af det fastlagte mandat tage behørigt hensyn til de fremskridt, der er gjort, herunder vurdere, om der kræves yderligere foranstaltninger for at sikre effektiv fordeling af ansvar og solidaritet med medlemsstater, der er udsat for et særligt pres. Evalueringen ser især nærmere på et eventuelt behov for at ændre støttekontorets mandat, herunder de finansielle følger af en eventuel ændring, og undersøger endvidere om forvaltningsstrukturen er hensigtsmæssig for udførelsen af støttekontorets opgaver. Evalueringen tager hensyn til de berørte parters synspunkter, både på EU-plan og på nationalt plan.
2. Bestyrelsen træffer efter aftale med Kommissionen afgørelse om tidsplanen for fremtidige evalueringer under hensyntagen til resultaterne af den evaluering, der er nævnt i stk. 1.
Artikel 47
Administrativ kontrol
Støttekontorets virke er underlagt ombudsmandens kontrol i overensstemmelse med artikel 228 i TEUF.
Artikel 48
Samarbejde med Danmark
Støttekontoret skal fremme operationelt samarbejde med Danmark, herunder udveksling af oplysninger og bedste praksis i spørgsmål, der er omfattet af dets aktiviteter.
Artikel 49
Samarbejde med tredjelande og associerede lande
1. Island, Liechtenstein, Norge og Schweiz kan deltage i støttekontorets arbejde som observatører. Der fastlægges nærmere ordninger vedrørende navnlig karakteren, omfanget og udformningen af disse landes deltagelse i støttekontorets arbejde. Disse ordninger omfatter bl.a. bestemmelser om deltagelse i initiativer, der iværksættes af støttekontoret, og om finansielle bidrag og personale. Hvad angår personaleanliggender skal disse ordninger under alle omstændigheder være i overensstemmelse med vedtægten.
2. I forbindelse med spørgsmål, der henhører under støttekontorets aktiviteter, og i det omfang, det er nødvendigt for opfyldelsen af dets opgaver, fremmer støttekontoret, efter aftale med Kommissionen og inden for rammerne af sit mandat det operationelle samarbejde mellem medlemsstaterne og andre tredjelande end dem, der er omhandlet i stk. 1, inden for rammerne af Unionens politik for forbindelser med tredjelande og kan tillige i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i TEUF samarbejde om tekniske aspekter med de kompetente myndigheder i tredjelande på de områder, der er omfattet af denne forordning inden for rammerne af samarbejdsaftaler indgået med disse myndigheder.
Artikel 50
Samarbejde med UNHCR
Støttekontoret samarbejder med UNHCR på de områder, der er omfattet af denne forordning, inden for rammerne af de samarbejdsaftaler, der indgås med UNHCR. Fra støttekontorets side træffer bestyrelsen beslutning om samarbejdsaftaler, herunder deres budgetmæssige følger.
Herudover kan bestyrelsen beslutte, at støttekontoret kan stille økonomiske midler til rådighed for at dække UNHCR's udgifter til aktiviteter, der ikke fremgår af samarbejdsaftalerne. Aktiviteterne skal indgå i de særlige samarbejdsrelationer mellem støttekontoret og UNHCR som fastsat i denne artikel og i artikel 2, stk. 5, artikel 9, stk. 1, artikel 25, stk. 4, og artikel 32, stk. 2. I medfør af artikel 75 i forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 finder de relevante bestemmelser i Finansforordningen samt gennemførelsesbestemmelserne hertil anvendelse.
Artikel 51
Det rådgivende forum
1. Støttekontoret opretholder en dialog med relevante civilsamfundsorganisationer og relevante kompetente organer, der er aktive inden for asylpolitik på lokalt, regionalt, nationalt, europæisk eller internationalt plan, og opretter med henblik herpå et rådgivende forum.
2. Det rådgivende forum udgør et middel til udveksling af oplysninger og samling af viden. Det sikrer en tæt dialog mellem støttekontoret og de relevante berørte parter.
3. Det rådgivende forum er åbent for alle relevante berørte parter, jf. stk. 1. Støttekontoret henvender sig til det rådgivende forums medlemmer, hvis der er et særligt behov i tilknytning til de områder, der er fastslået som prioriterede arbejdsområder for støttekontoret.
UNHCR er fast medlem af det rådgivende forum.
4. Støttekontoret anmoder navnlig det rådgivende forum om:
a)
at fremsætte forslag til bestyrelsen vedrørende det årlige arbejdsprogram, der skal vedtages i henhold til artikel 29, stk. 1, litra f)
b)
at give bestyrelsen tilbagemeldinger og foreslå foranstaltninger til opfølgning af den årsrapport, der er omhandlet i artikel 29, stk. 1, litra c), og årsrapporten om situationen på asylområdet i Unionen, der er omhandlet i artikel 12, stk. 1, og
c)
at underrette den administrerende direktør og bestyrelsen om konklusionerne og henstillingerne fra konferencer, seminarer og møder, der vedrører støttekontorets arbejde.
5. Det rådgivende forum mødes mindst en gang om året.
Artikel 52
Samarbejde med Frontex, Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, andre EU-organer samt internationale organisationer
Støttekontoret samarbejder med de EU-organer, hvis virksomhed har tilknytning til dets aktivitetsområde, navnlig med Frontex og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder samt internationale organisationer med kompetence på de områder, der er omfattet af denne forordning, inden for rammerne af samarbejdsaftaler, der indgås med disse organer i overensstemmelse med TEUF og bestemmelserne vedrørende disse organers kompetence.
Samarbejdet skal skabe synergi mellem de berørte organer og undgå overlapninger af det arbejde, der udføres i henhold til disse forskellige organers mandater.
Artikel 53
Aftale vedrørende hovedsædet og vilkår
De nødvendige dispositioner for at tilvejebringe lokaler til støttekontoret i værtsmedlemsstaten og de faciliteter, som denne medlemsstat skal stille til rådighed, samt de særlige regler, der skal gælde i værtsmedlemsstaten for den administrerende direktør, bestyrelsesmedlemmerne, støttekontorets personale og de pågældendes familiemedlemmer, fastlægges i en aftale vedrørende hovedsædet mellem støttekontoret og værtsmedlemsstaten, der indgås, efter at bestyrelsen har godkendt den. Værtsmedlemsstaten sikrer de bedst mulige vilkår for, at støttekontoret kan fungere efter hensigten, herunder tilbud om skoleundervisning på flere sprog med et europæisk indhold og hensigtsmæssige transportforbindelser.
Artikel 54
Påbegyndelse af støttekontorets virksomhed
Støttekontoret skal være fuldt operationelt senest den 19. juni 2011.
Kommissionen har ansvaret for støttekontorets oprettelse og indledende drift, indtil det har operationel kapacitet til at gennemføre sit eget budget.
Med henblik herpå:
-
kan en tjenestemand i Kommissionen fungere som midlertidig direktør og varetage den administrerende direktørs opgaver, indtil den administrerende direktør indtræder i sit embede, efter at bestyrelsen har udnævnt den pågældende i henhold til artikel 30
-
kan Kommissionens tjenestemænd under den midlertidige direktørs eller den administrerende direktørs ansvar udføre de opgaver, der er pålagt støttekontoret.
Den midlertidige direktør kan anvise alle betalinger, der er omfattet af støttekontorets bevillinger, når bestyrelsen har godkendt dem, og kan indgå kontrakter, herunder ansættelseskontrakter, når støttekontorets stillingsfortegnelse er vedtaget.
Artikel 55
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 19. maj 2010.
32010R0439
L 132/11
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
19.05.2010.
UREDBA (EU) br. 439/2010 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 19. svibnja 2010.
o osnivanju Europskog potpornog ureda za azil
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 74. i članak 78. stavke 1. i 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
u skladu s redovitim zakonodavnim postupkom (1),
budući da:
(1)
Politika Unije o zajedničkom europskom sustavu azila (CEAS), u okviru odredbi Haškog programa, osmišljena je tako da uz pomoć učinkovitog usklađenog postupka u skladu s vrijednostima i humanitarnoj tradiciji Europske unije uspostavlja zajedničko područje azila.
(2)
Posljednjih godina, zahvaljujući uvođenju zajedničkih minimalnih normi, postignut je znatan napredak prema uspostavi CEAS-a. Ipak, među državama članicama još uvijek postoje velike razlike u odobravanju i u oblicima međunarodne zaštite. Te bi razlike trebalo smanjiti.
(3)
Komisija je u svom Planu za politiku azila, usvojenom u lipnju 2008., najavila da će razvijati CEAS i u tu je svrhu predložila reviziju postojećih pravnih instrumenata, kako bi se postigla veća usklađenost u primjeni normi i kako bi se osnažila potpora praktičnoj suradnji među državama članicama, a posebno zakonodavnim prijedlogom da se osnuje Europski potporni ured za azil (Potporni ured) radi veće usklađenosti u operativnoj suradnji među državama članicama, namijenjenog učinkovitoj provedbi zajedničkih pravila.
(4)
Europsko vijeće je u Europskom paktu o useljavanju i azilu usvojenom u rujnu 2008. ponovilo da svaki progonjeni stranac ima pravo na pomoć i zaštitu na području Europske unije, u skladu s primjenom Ženevske konvencije od 28. srpnja 1951. o statusu izbjeglica, kako je izmijenjena Njujorškim protokolom od 31. siječnja 1967. i drugim odgovarajućim ugovorima. Također je izričito dogovoreno da će Europski potporni ured biti osnovan 2009.
(5)
Praktična suradnja u području azila za cilj ima povećati zbližavanje i osigurati stalnu kvalitetu postupaka u odlučivanju država članica u tom području u okviru europskog zakonodavnog okvira. Posljednjih godina počele su se već provoditi brojne mjere praktične suradnje, posebno donošenje zajedničkog pristupa informacijama o zemljama podrijetla i uspostavljanje zajedničkog europskog programa osposobljavanja u području azila.
(6)
Potporni bi ured trebalo osnovati kako bi se ojačale i razvile te mjere suradnje. Potporni bi ured trebao tim mjerama suradnje i iz njih stečenim iskustvima posvetiti dužnu pozornost.
(7)
U vezi s državama članicama koje su suočene s posebnim i nerazmjernim opterećenjem svojih sustava azila i sustava za prihvat, što je posebno posljedica njihova zemljopisnog položaja i demografskog stanja, Potporni bi ured trebao podupirati razvoj solidarnosti unutar Unije, čime bi se potaklo bolje razmještanje korisnika međunarodne zaštite među državama članicama, pri čemu bi trebalo osigurati da ne dođe do zlouporabe sustava azila i sustava za prihvat.
(8)
Kako bi najbolje izvršio svoj mandat, Potporni bi ured trebao biti neovisan u tehničkim pitanjima i uživati pravnu, upravnu i financijsku autonomiju. U tu bi svrhu Potporni ured trebao biti tijelo Unije koje ima pravnu osobnost i izvršava provedbene ovlasti koje su mu dodijeljene ovom Uredbom.
(9)
Potporni bi ured trebao blisko surađivati s tijelima za azil država članica, s nacionalnim službama za imigraciju i azil i s drugim službama, oslanjajući se pritom na sposobnost i stručnost tih službi, te s Komisijom. Države bi članice trebale surađivati s Potpornim uredom, kako bi se osiguralo izvršavanje njegovog mandata.
(10)
Potporni bi ured trebao također blisko surađivati s Visokim povjerenikom UN-a za izbjeglice (UNHCR) i, prema potrebi, s odgovarajućim međunarodnim organizacijama, kako bi iskoristio njihovo stručno znanje i potporu. U tu svrhu uloga UNHCR-a i drugih odgovarajućih međunarodnih organizacija trebala biti u cijelosti priznata i te bi organizacije trebale biti u cijelosti uključene u rad Potpornog ureda. Financijska sredstva koja Potporni ured stavi na raspolaganje UNHCR-u u skladu s ovom Uredbom ne bi trebala izazvati dvojno financiranje aktivnosti UNHCR-a iz drugih međunarodnih ili nacionalnih izvora.
(11)
Potporni ured bi, nadalje, radi ispunjavanja svoje svrhe i u opsegu potrebnom za ispunjavanje svojih dužnosti, trebao surađivati s drugim tijelima Unije, a posebno s Europskom agencijom za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije (Frontex), osnovanom Uredbom Vijeća (EZ) br. 2007/2004 (2) i s Europskom agencijom za temeljna prava (FRA), osnovanom Uredbom Vijeća (EZ) br. 168/2007 (3).
(12)
Kako bi se izbjeglo udvostručavanje aktivnosti, Potporni ured bi trebao surađivati s Europskom migracijskom mrežom, osnovanom Odlukom Vijeća 2008/381/EZ (4), Potporni ured bi trebao također voditi bliski dijalog s civilnim društvom, a ciljem razmjene informacija i objedinjavanja znanja u području azila.
(13)
Potporni ured bi trebao biti europski centar za stručno znanje o azilu, nadležan za poticanje, usklađivanje i jačanje praktične suradnje među državama članicama u mnogim vidovima azila, kako bi države članice u većoj mjeri bile sposobne pružiti međunarodnu zaštitu osobama koje na nju imaju pravo te kako bi pravično i učinkovito postupile s onima koji nemaju pravo na međunarodnu zaštitu, kada je to primjereno. Mandat Potpornog ureda trebao bi biti usredotočen na tri glavne dužnosti, naime, na doprinos provedbi CEAS-a, na potporu praktičnoj suradnji među državama članicama u području azila i na potporu državama članicama koje su izložene posebnom pritisku.
(14)
Potporni ured ne bi trebao imati ni izravne ni neizravne ovlasti u vezi s donošenjem odluka tijela za azil država članica o pojedinačnim zahtjevima za međunarodnu zaštitu.
(15)
Kako bi se državama članicama, čiji su sustavi azila i sustavi za prihvat izloženi velikom pritisku, osigurala i/ili uskladila brza i učinkovita operativna potpora, Potporni bi ured trebao, na zahtjev dotičnih država članica, uskladiti djelovanje za potporu tim državama članicama, između ostalog, razmještanjem potpornih skupina za azil koje se sastoje od stručnjaka za azil na njihova državna područja. Te bi skupine trebale na poseban način osigurati stručno znanje i iskustvo povezane s tumačenjem, informacijama o zemljama podrijetla i znanjem o obradi i vođenju azilnog predmeta. Ovom bi Uredbom trebalo urediti potporne skupine za azil, kako bi se osiguralo njihovo učinkovito razmještanje.
(16)
Potporni ured bi trebao svoju svrhu ispunjavati u uvjetima koji mu omogućuju da bude referentna točka, zbog svoje neovisnosti, znanstvene i tehničke kvalitete pomoći koju pruža i informacija koje širi, transparentnosti svojih postupaka i metoda djelovanja te zbog revnosti u izvršavanju dodijeljenih mu zadaća.
(17)
Radi učinkovitog nadzora njegovog rada, u upravom odboru Potpornog ureda trebali bi biti zastupljeni Komisija i države članice. Upravni odbor bi, ako je to moguće, trebao biti sastavljen od operativnih voditelja uprava za azil država članica ili od njihovih predstavnika. On bi trebao imati potrebne ovlasti, a posebno za pripremanje proračuna, provjeru njegovog izvršenja, donošenje odgovarajućih financijskih pravila, uspostavu transparentnih radnih postupaka za donošenje odluka Potpornog ureda, usvajanje godišnjega izvješća o stanju u području azila u Uniji i tehničkih dokumenata o provedbi instrumenata Unije u području azila i za imenovanje izvršnog direktora te, prema potrebi, izvršnog odbora. kako bi u potpunosti bio uključen u rad Potpornog ureda i s obzirom na njegovo stručno znanje i iskustvo u području azila, UNHCR bi u upravnom odboru trebao biti zastupljen članom bez prava glasa.
(18)
S obzirom na zadaće Potpornog ureda i ulogu izvršnog direktora te kako bi Europski parlament mogao donijeti mišljenje o odabranom kandidatu, prije njegova imenovanja i prije mogućega produljivanja njegova mandata, izvršni bi direktor trebao dati izjavu pred nadležnim odborom ili odborima Europskog parlamenta. Izvršni bi direktor također trebao Europskom parlamentu podnijeti godišnje izvješće. Osim toga, Europski parlament bi trebao imati mogućnost izvršnog direktora pozvati da podnese izvješće o izvršavanju njegovih dužnosti.
(19)
Kako bi se osigurala potpuna autonomija i neovisnost Potpornog ureda, on bi trebao imati vlastiti proračun, čiji će najveći dio činiti doprinos Unije. Financiranje bi Potpornog ureda trebalo podlijegati sporazumu o proračunskom tijelu, kako je određeno u točki 47. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (5). Na doprinos Europske unije i na sve donacije na teret općega proračuna Europske unije trebalo bi primjenjivati proračunski postupak Unije. Reviziju računa trebao bi obavljati Revizorski sud.
(20)
Potporni bi ured trebao surađivati s tijelima za azil trećih zemalja i s međunarodnim organizacijama koje su nadležne za pitanja koja pripadaju u područje primjene ove Uredbe te s trećim zemljama u okviru radnih aranžmana sklopljenih u skladu s odgovarajućim odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
(21)
U skladu s člankom 3. Protokola o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u pogledu područja slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i UFEU-u, Ujedinjena Kraljevina i Irska su pismima od 18. svibnja 2009. obavijestile da žele sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe.
(22)
U skladu s člancima 1. i 2. Protokola o stajalištu Danske, koji je priložen UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe i nije njom obvezana niti podliježe njezinoj primjeni.
(23)
S obzirom na to, da je Danska kao država članica do sada doprinosila praktičnoj suradnji među državama članicama u području azila, Potporni bi ured trebao olakšati operativnu suradnju s Danskom. U tu bi svrhu trebalo danskog predstavnika pozivati na sve sastanke upravnog odbora, koji bi trebao imati mogućnost da, prema potrebi, odluči pozvati danske promatrače na sastanke radnih skupina.
(24)
Potporni bi ured, kako bi ispunio svoju svrhu, trebao biti otvoren za sudjelovanje zemalja koje su s Unijom sklopile sporazume na temelju kojih su usvojile i primjenjuju pravo Unije u području koje je obuhvaćeno ovom Uredbom, a posebno Irske, Lihtenštajna, Norveške i Švicarske. Potporni bi ured, u dogovoru s Komisijom, također trebao moći sklopiti radne aranžmane u skladu s UFEU-om sa zemljama koje s Unijom nisu sklopile sporazume na temelju kojih bi usvojile i primjenjivale pravo Unije. Ured ni pod kojim okolnostima ne smije oblikovati samostalnu vanjsku politiku.
(25)
Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (6) (Financijska uredba), a posebno njezin članak 185., trebalo bi primjenjivati na Potporni ured.
(26)
Uredbu (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (7) trebalo bi primjenjivati bez ograničenja u odnosu na Potporni ured, koji bi trebao pristupiti Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica o međunarodnim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (8).
(27)
Uredbu (Z) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o dostupu javnosti dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (9) trebalo bi primjenjivati u odnosu na Potporni ured.
(28)
Uredbu (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom protoku takvih podataka (10) trebalo bi primjenjivati na obradu osobnih podataka u Potpornom uredu.
(29)
Potrebne odredbe u vezi sa smještajem Potpornog ureda u državi članici u kojoj će imati sjedište i posebna pravila koja se primjenjuju na sveukupno osoblje Potpornog ureda i članove njihovih obitelji trebalo bi odrediti u sporazumu o sjedištu. Nadalje, država bi domaćin trebala osigurati što je moguće bolje uvjete za ispravno funkcioniranje Potpornog ureda, uključujući školovanje djece i prijevoz, kako bi se privuklo visokokvalitetne ljudske resurse sa što širega zemljopisnog područja.
(30)
Ako ciljeve ove Uredbe, naime potrebu za poboljšanjem provedbe CEAS-a, olakšavanje, usklađivanje i jačanje praktične suradnje među državama članicama u području azila i pružanje i/ili usklađivanje pružanja operativne potpore državama članicama čiji su sustavi azila i sustavi prihvat izloženi posebnom opterećenju, ne mogu zadovoljavajuće postići države članice, a mogu se, zbog razmjera i učinaka djelovanja, bolje postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti iz istog članka, ova Uredba ne prelazi okvire onoga što je potrebno za postizanje tih ciljeva.
(31)
Ova Uredba poštuje temeljna prava i drži se načela priznatih posebno Poveljom o temeljnim pravima Europske unije te bi se trebala primjenjivati u skladu s pravom na azil koje je priznato u članku 18. Povelje,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE 1.
OSNIVANJE I SVRHA EUROPSKOG POTPORNOG UREDA ZA AZIL
Članak 1.
Osnivanje Europskog potpornog ureda za azil
Osniva se Europski potporni ured za azil (Potporni ured) kako bi pomogao boljoj provedbi Zajedničkog europskog azilnog sustava (CEAS), kako bi ojačao praktična suradnja među državama članicama u području azila i kako bi pružio i/ili uskladio pružanje operativne potpore državama članicama čiji su sustavi azila i sustavi za prihvat izloženi posebnom pritisku.
Članak 2.
Svrha Potpornog ureda
1. Potporni ured olakšava, usklađuje i jača praktičnu suradnju među državama članicama u mnogim vidovima azila i pomaže u poboljšavanju provedbe CEAS-a. U tom pogledu, Potporni ured je u potpunosti uključen u vanjsku dimenziju CEAS-a.
2. Potporni ured pruža učinkovitu operativnu potporu državama članicama čiji su sustavi azila i sustavi za prihvat izloženi posebnom pritisku, pri čemu koristi sva odgovarajuća sredstva koja mu stoje na raspolaganju, što može uključivati usklađivanje sredstava koja pod uvjetima iz ove Uredbe osiguravaju države članice.
3. Potporni ured pruža znanstvenu i tehničku pomoć u vezi s politikom i zakonodavstvom Unije u svim područjima koja izravno ili neizravno utječu na azil, tako da je u mogućnosti dati punu potporu praktičnoj suradnji u području azila i učinkovito izvršiti svoje zadaće. On je neovisan izvor informacija o svim pitanjima iz tih područja.
4. Potporni ured ispunjava svoju svrhu u uvjetima koji mu omogućuju da bude referentna točka, zbog svoje neovisnosti, znanstvene i tehničke kvalitete pomoći koju pruža i informacija koje širi, transparentnosti svojih postupaka i metoda djelovanja te zbog revnosti u izvršenju dodijeljenih mu zadaća, kao i potpore informacijske tehnologije potrebne za ispunjavanje svojega mandata.
5. Potporni ured blisko surađuje s tijelima za azil država članica, s nacionalnim službama za imigraciju i azil i s drugim nacionalnim službama, te s Komisijom. Potporni ured izvršava svoje zadaće, ne dovodeći u pitanje zadaće dodijeljene drugim odgovarajućim tijelima Unije i blisko surađuje s tim tijelima i s UNHCR-om.
6. Potporni ured nema ovlasti u vezi s donošenjem odluka tijela za azil država članica o pojedinačnim zahtjevima za međunarodnu zaštitu.
POGLAVLJE 2.
DUŽNOSTI POTPORNOG UREDA
ODJELJAK 1.
Potpora praktičnoj suradnji u području azila
Članak 3.
Najbolje prakse
Potporni ured organizira, promiče i usklađuje aktivnosti koje omogućuju razmjenu informacija i utvrđivanje i objedinjavanje najboljih praksi u stvarima azila među državama članicama.
Članak 4.
Informacije o zemljama podrijetla
Potporni ured organizira, promiče i usklađuje aktivnosti povezane s informacijama o zemljama podrijetla, a posebno:
(a)
transparentno i nepristrano prikupljanje odgovarajućih, pouzdanih, točnih i ažurnih informacija o zemljama podrijetla podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, koristeći sve odgovarajuće izvore informacija, uključujući informacije prikupljene od vladinih, nevladinih i međunarodnih organizacija te institucija i tijela Unije;
(b)
pripremanje izvješća o zemljama podrijetla, na temelju informacija prikupljenih u skladu s točkom (a);
(c)
upravljanje i daljnje razvijanje portala za prikupljanje informacija o zemljama podrijetla i njegovo održavanje kako bi se osigurala transparentnost u skladu s potrebnim pravilima za pristup takvim informacijama u skladu s člankom 42.;
(d)
razvijanje zajedničkog formata i zajedničke metodologije za predstavljanje, provjeru i uporabu informacija o zemljama podrijetla;
(e)
pregledna analiza informacija o zemljama podrijetla kako bi se pospješila konvergencija mjerila za ocjenjivanje i, ako je to primjereno, korištenje rezultata rada jedne ili više radnih skupina. Namjena tih analiza nije davati upute državama članicama za odobravanje ili odbijanje zahtjeva za međunarodnu zaštitu.
Članak 5.
Potpora premještanju korisnika međunarodne zaštite unutar Unije
U vezi s državama članicama koje su suočene s posebnim i nerazmjernim opterećenjem svojih sustava azila i sustava za prihvat, što je posebno posljedica njihova zemljopisnog položaja i demografskog stanja, Potporni ured promiče, potiče i usklađuje razmjenu informacija i drugih aktivnosti povezanih s premještanjem unutar Unije. Premještanje unutar Unije izvršava se samo na temelju sporazuma između država članica i uz pristanak dotičnog korisnika međunarodne zaštite i, ako je to primjereno, u savjetovanju s UNHCR-om.
Članak 6.
Potpora osposobljavanju
1. Potporni ured uspostavlja i razvija osposobljavanje koje je dostupno članovima svih nacionalnih uprava i sudova te nacionalnih službi nadležnih za pitanja azila u državama članicama. Sudjelovanje u osposobljavanju ne dovodi u pitanje nacionalne sustave i postupke.
Potporni ured razvija takvo osposobljavanje u bliskoj suradnji s tijelima za azil država članica i, prema potrebi, koristi se stručnim znanjem akademskih institucija i drugih odgovarajućih organizacija.
2. Potporni ured upravlja i razvija Europski kurikulum za azil, uzimajući u obzir postojeću suradnju Unije u tom području.
3. Osposobljavanje koje nudi Potporni ured može biti opće, posebno ili tematsko te može uključivati metodu „osposobljavanja instruktora“.
4. Posebne ili tematske aktivnosti osposobljavanja u znanjima i vještinama povezanima s pitanjima azila uključuju, ali nisu ograničene na:
(a)
međunarodna ljudska prava i pravnu stečevinu Unije u području azila, uključujući posebna pravna pitanja i pitanja iz sudske prakse;
(b)
pitanja povezana s obradom zahtjeva za azil maloljetnika i ranjivih osoba s posebnim potrebama;
(c)
tehnike vođenja intervjua;
(d)
uporabe stručnih zdravstvenih i pravnih izvješća u postupcima azila;
(e)
pitanja povezana s proizvodnjom i uporabom informacija o zemljama podrijetla;
(f)
uvjete za prihvat, uključujući posebnu pozornost na ranjive skupine i žrtve mučenja.
5. Osposobljavanje koje se nudi visoke je kvalitete i utvrđuje ključna načela i najbolje prakse radi veće konvergencije upravnih metoda i odluka i pravne prakse, uz puno poštovanje neovisnosti nacionalnih sudova.
6. Potporni ured stručnjacima koji su dio Intervencijske skupine za azil iz članka 15. osigurava stručno osposobljavanje važno za njihove zadaće i funkcije te provodi redovite vježbe istih stručnjaka u skladu s rasporedom stručnog osposobljavanja i vježbi iz godišnjeg programa rada Ureda.
7. Potporni ured može organizirati aktivnosti osposobljavanja u suradnji s državama članicama i na njihovom državnom području.
Članak 7.
Potpora vanjskim dimenzijama CEAS-a
Potporni ured, u dogovoru s Komisijom, usklađuje razmjenu informacija i druge poduzete radnje povezane s pitanjima koja proizlaze iz provedbe instrumenata i mehanizama povezanih s vanjskom dimenzijom CEAS-a.
Potporni ured usklađuje razmjenu informacija i druge radnje o ponovnom naseljavanju koje donesu države članice kako bi udovoljile potrebama za međunarodnom zaštitom izbjeglica u trećim zemljama i kako bi očitovale solidarnost s njihovim državama domaćinima.
Potporni ured, u okviru svog mandata i u skladu s člankom 49., u tehničkim stvarima može surađivati s nadležnim tijelima trećih zemalja, a posebno radi promicanja i pomaganja izgradnje kapaciteta sustava za azil i sustava za prihvat u trećim zemljama i radi provedbe programa za regionalnu zaštitu i drugih odgovarajućih radnji važnih za postizanje trajnih rješenja.
ODJELJAK 2.
Potpora državama članicama koje su izložene posebnom pritisku
Članak 8.
Posebni pritisak na sustav za azil i sustav za prihvat
Potporni ured usklađuje i podupire zajedničke akcije kojima se pomažu sustavi za azil i sustavi za prihvat država članica koje su izložene posebnom pritisku, čime su njihovi kapaciteti za prihvat i sustavi za azil suočeni s teškim i hitnim zahtjevima. Takav pritisak može značiti iznenadno pristizanje velikog broja državljana trećih zemalja kojima je potrebna međunarodna zaštita, a javlja se kao posljedica zemljopisnog položaja i demografskog stanja u državi članici.
Članak 9.
Prikupljanje i analiza informacija
1. Kako bi mogao ocijeniti potrebe država članica koje su izložene posebnom pritisku, Potporni ured prikuplja, prije svega na temelju informacija dobivenih od država članica, UNHCR-a i, ako je to primjereno, drugih odgovarajućih organizacija, odgovarajuće informacije za utvrđivanje, pripremanja i oblikovanje hitnih mjera iz članka 10. radi izlaženja na kraj s takvim pritiskom.
2. Potporni ured na temelju informacija koje dobije od država članica, sustavno utvrđuje, prikuplja i analizira informacije povezane sa strukturom i osobljem, posebno u području prevođenja i tumačenja, informacije o zemljama podrijetla i pomoći u obradi i vođenju azilnih predmeta i kapaciteta za azil u državama članicama koje su izložene posebnom opterećenju, kako bi se poduprlo brzo i pouzdano međusobno obavješćivanje različitih tijela za azil država članica.
3. Potporni ured analizira podatke o iznenadnom pristizanju velikog broja državljana trećih zemalja, koje bi moglo izazvati posebno opterećenje sustava za azil i sustava za prihvat te osigurava brzu razmjenu odgovarajućih informacija između država članica i Komisije. Potporni ured koristi postojeće sustave i mehanizme za pravovremeno obavješćivanje te, ako je potrebno, uspostavlja sustav za pravovremeno obavješćivanje za vlastite potrebe.
Članak 10.
Potpora djelovanjima država članica
Potporni ured, na zahtjev dotičnih država članica, usklađuje djelovanja za potporu državama članicama čiji su sustavi za azil i sustavi za prihvat izloženi posebnom pritisku, uključujući usklađivanje:
(a)
djelovanje država članica koje su izložene posebnom pritisku, kako bi se olakšala početna analiza zahtjeva za azil, koje razmatraju nadležna tijela;
(b)
djelovanje čija je svrha osigurati da odgovarajući prihvatni kapaciteti budu na raspolaganju državama članicama koje su izložene posebnom pritisku, posebno privremeni smještaj, prijevoz i zdravstvena pomoć;
(c)
potpornih skupina za azil, čiji su radni dogovori određeni u poglavlju 3.
ODJELJAK 3.
Doprinos provedbi CEAS-a
Članak 11.
Prikupljanje i razmjena informacija
1. Potporni ured organizira, usklađuje i promiče razmjenu informacija između tijela za azil država članica i između Komisije i tijela za azil država članica o provedbi svih odgovarajućih instrumenata pravne stečevine Unije u području azila. U tu svrhu Potporni ured može stvoriti baze podataka o nacionalnim instrumentima, instrumentima Unije i međunarodnim instrumentima u području azila s obzirom na stvarno stanje te pravnu i sudsku praksu, koristeći, između ostalog, postojeće aranžmane. Ne dovodeći u pitanje aktivnosti Potpornog ureda u skladu s člancima 15. i 16., u takvim se bazama podataka ne pohranjuju nikakvi osobni podaci, osim ako je te podatke Potporni ured dobio iz javno dostupnih dokumenata.
2. Potporni ured posebno prikuplja informacije o:
(a)
obradi zahtjeva za međunarodnu zaštitu nacionalnih uprava i tijela;
(b)
nacionalnom pravu u području azila i o razvoju prava u tom području, uključujući sudsku praksu.
Članak 12.
Izvješća i drugi dokumenti Potpornog ureda
1. Potporni ured priprema godišnje izvješće o stanju u području azila u Uniji, uzimajući pri tome u obzir već dostupne informacije iz drugih odgovarajućih izvora. Potporni ured u tom izvješću ocjenjuje i rezultate aktivnosti izvršenih u skladu s ovom Uredbom i priprema sveobuhvatnu komparativnu analizu tih aktivnosti radi povećanja kvalitete, dosljednosti i učinkovitosti CEAS-a.
2. Potporni ured može, u skladu sa svojim programom rada ili na zahtjev upravnog odbora ili Komisije, blisko se savjetujući sa svojim radnim skupinama i s Komisijom, usvojiti tehničke dokumente o provedbi instrumenata Unije u vezi s azilom, uključujući smjernice i operativne priručnike, uzimajući u obzir stajališta država članica ili Europskog parlamenta. Kad god takvi tehnički dokumenti upućuju na odredbe međunarodnog prava o izbjeglicama, uzimaju se u obzir odgovarajuće smjernice UNHCR-a. Namjena tih dokumenata nije davati upute državama članicama za odobravanje ili odbijanje zahtjeva za međunarodnu zaštitu.
POGLAVLJE 3.
POTPORNE SKUPINE ZA AZIL
Članak 13.
Usklađivanje
1. Država članica ili države članice koje su izložene posebnom pritisku mogu od Potpornog ureda zatražiti razmještanje potporne skupine za azil. Država članica ili države članice koje su podnijele zahtjev, u skladu s člankom 18. stavkom 1., dostavljaju opis stanja, navode ciljeve razmještanja i predviđene uvjete razmještanja.
2. Potporni ured, odgovarajući na takav zahtjev, može uskladiti potrebnu tehničku i operativnu pomoć namijenjenu državi članici ili državama članicama koje su podnijele zahtjev i razmještanje, na određeno vrijeme, potporne skupine za azil na državnom području te države članice ili tih država članica, na temelju operativnog plana iz članka 18.
Članak 14.
Tehnička pomoć
Potporne skupine za azil osiguravaju stručno znanje, kako je usuglašeno u operativnom planu iz članka 18., a posebno u odnosu na službe tumačenja, informacije o zemljama podrijetla i znanje o obradi i vođenju azilnih predmeta u okviru djelovanja za potporu državama članicama iz članka 10.
Članak 15.
Intervencijske skupine za azil
1. Upravni odbor, na prijedlog izvršnog direktora, tročetvrtinskom većinom članova s pravom glasa, odlučuje o profilima i sveukupnom broju stručnjaka koji će se staviti na raspolaganje potpornim skupinama za azil (Intervencijska skupina za azil). Potporni ured u okviru intervencijske skupine za azil sastavlja popis tumača. Isti postupak se primjenjuje za sve naknadne promjene profila i sveukupnog broja stručnjaka u intervencijskim skupinama za azil.
2. Države članice daju doprinos intervencijskim skupinama za azil posredstvom skupine nacionalnih stručnjaka s definiranim profilima i predlažu stručnjake koji odgovaraju traženim profilima.
Države članice pomažu Potpornom uredu u imenovanju tumača koji će se nalaziti na popisu tumača.
Države članice mogu odlučiti razmjestiti tumače na teren ili ih učiniti dostupnima posredstvom videokonferencije.
Članak 16.
Razmještanje
1. Matična država članica zadržava autonomiju u vezi s određivanjem broja i profila stručnjaka (nacionalna skupina) te trajanja njihova razmještanja. Države članice na zahtjev Potpornog ureda osiguravaju stručnjake za razmještanje, osim ako su i same suočene sa stanjem koje bitno utječe na izvršavanje zadaća na nacionalnoj razini, kao što je pomanjkanje osoblja za provođenje postupaka određivanja statusa osoba koje traže međunarodnu zaštitu. Države članice na zahtjev Potpornog ureda, u što kraćem roku, dostavljaju broj, imena i profile stručnjaka iz njihove nacionalne skupine koje mogu, u što kraćem roku, staviti na raspolaganje zajedničkoj potpornoj skupini za azil.
2. U određivanju sastava potporne skupine za azil, izvršni direktor uzima u obzir posebne okolnosti s kojima je suočena država članica koja je podnijela zahtjev. Potporna skupina za azil osniva se u skladu s operativnim planom iz članka 18.
Članak 17.
Postupak odlučivanja o razmještanju
1. Izvršni direktor može, prema potrebi, poslati stručnjake Potpornog ureda da ocijene stanje u državi članici koja je podnijela zahtjev.
2. Izvršni direktor odmah obavješćuje upravni odbor o svakom zahtjevu za razmještanje potpornih skupina za azil.
3. Izvršni direktor što je prije moguće donosi odluku o zahtjevu za razmještanje potpornih skupina za azil, a najkasnije u roku od pet radnih dana od datuma primitka zahtjeva. Izvršni direktor državu članicu koja je podnijela zahtjev i upravni odbor istodobno obavješćuje o odluci u pisanom obliku, navodeći glavne razloge za nju.
4. Ako izvršni odbor odluči razmjestiti jednu ili više potpornih skupina, Potporni ured i država članica koja je podnijela zahtjev odmah sastavljaju operativni plan u skladu s člankom 18.
5. Čim se operativni plan usuglasi, izvršni direktor države članice čiji će stručnjaci biti razmješteni u potporne skupine za azil, obavješćuje o traženom broju i profilima stručnjaka. Te se informacije u pisanom obliku dostavljaju nacionalnim kontaktnim točkama iz članka 19. te se navodi predviđeni datum razmještanja. Šalje im se i preslika operativnog plana.
6. Ako je izvršni direktor odsutan ili spriječen, odluke o razmještanju potpornih skupina za azil donosi načelnik odjela koji preuzima njegove dužnosti.
Članak 18.
Operativni plan
1. Izvršni direktor i država članica koja je podnijela zahtjev usuglašuju operativni plan kojim se detaljno određuju uvjeti razmještanja potpornih skupina za azil. Operativni plan uključuje:
(a)
opis stanja s načinom djelovanja i ciljevima razmještanja, uključujući i operativni cilj;
(b)
predviđeno trajanje razmještanja potpornih skupina za azil;
(c)
zemljopisno područje odgovornosti u državi članici koja je podnijela zahtjev, gdje će potporne skupine za azil biti razmještene;
(d)
opis zadaća i posebne upute za članove potpornih skupina za azil, uključujući baze podataka koje su ovlašteni konzultirati i opremu koju mogu nositi u državi članici koja je podnijela zahtjev i
(e)
sastav potpornih skupina za azil.
2. Izvršni direktor i država članica koja je podnijela zahtjev usuglašavaju se o svakoj izmjeni ili prilagodbi operativnog plana. Potporni ured odmah šalje presliku izmijenjenog ili prilagođenog operativnog plana državama članicama sudionicama.
Članak 19.
Nacionalna kontaktna točka
Svaka država članica određuje nacionalnu kontaktnu točku koja je odgovorna za komunikaciju s Potpornim uredom o svim pitanjima koja se odnose na potporne skupine za azil.
Članak 20.
Kontaktna točka Unije
1. Izvršni direktor imenuje jednog ili više stručnjaka Potpornog ureda da djeluje kao kontaktna točka unije odgovorna za usklađivanje. Izvršni direktor o takvim imenovanjima obavješćuje državu članicu domaćina.
2. Kontaktna točka Unije djeluje u ime Potpornog ureda u svim vidovima razmještanja potpornih timova za azil. Kontaktna točka Unije na poseban način:
(a)
djeluje kao veza između Potpornog ureda i države članice domaćina;
(b)
djeluje kao veza između Potpornog ureda i članova potpornih skupina za azil, osiguravajući, u ime Potpornog ureda, pomoć u svim pitanjima povezanima s uvjetima razmještanja tih skupina;
(c)
nadzire ispravnost provedbe operativnog plana; i
(d)
izvješćuje Potporni ured o svim vidovima razmještanja potpornih skupina za azil.
3. Izvršni direktor može odobriti kontaktnoj točki Unije da pomaže u rješavanju svih sporova povezanih s provedbom operativnog plana i s razmještanjem potpornih skupina za azil.
4. U obavljanju svojih dužnosti kontaktna točka Unije prima upute samo od Potpornog ureda.
Članak 21.
Građanskopravna odgovornost
1. Ako članovi potporne skupine za azil djeluju u državi članici domaćinu, ta država članica je u skladu sa svojim nacionalnim pravom odgovorna za svu štetu koju oni prouzroče tijekom operacija.
2. Ako je takva šteta izazvana grubim nemarom ili namjernom pogreškom, država članica domaćin može od matične države članice zatražiti povrat iznosa koji je morala platiti žrtvama ili osobama koje na to imaju pravo.
3. Ne dovodeći u pitanje ostvarivanje prava prema trećima, svaka država članica odriče se svake tražbine, od države članice domaćina ili bilo koje druge države članice, koja je povezana sa štetom koju je pretrpjela, osim u slučaju grubog nemara ili namjerne pogreške.
4. Sve sporove između država članica povezane s primjenom stavaka 2. i 3. ovog članka koji se ne mogu riješiti pregovorima, države članice upućuju Sudu u skladu s člankom 273. UFEU-a.
5. Ne dovodeći u pitanje ostvarivanje prava prema trećima, Potporni ured snosi sve troškove povezane sa štetom prouzročenom na njegovoj opremi tijekom razmještanja, osim u slučaju grubog nemara ili namjerne pogreške.
Članak 22.
Kaznena odgovornost
Tijekom razmještanja potporne skupine za azil, s članovima potporne skupine za azil, u vezi s kaznenim djelima koja počine oni ili koja su počinjena u odnosu na njih, postupa se na isti način kao i s dužnosnicima države članice domaćina.
Članak 23.
Troškovi
Ako države članice svoje stručnjake stave na raspolaganje potpornim skupinama za azil za razmještanje, Potporni ured snosi slijedeće troškove:
(a)
putne troškove iz matične države članice u državu članicu domaćina i iz države članice domaćina u matičnu državu članicu;
(b)
troškove cijepljenja;
(c)
troškove potrebnih posebnih osiguranja;
(d)
troškove zdravstvenog osiguranja;
(e)
dnevnice, uključujući troškove smještaja;
(f)
troškove povezane s tehničkom opremom Potpornog ureda; i
(g)
naknade za stručnjake.
POGLAVLJE 4.
ORGANIZACIJA POTPORNOG UREDA
Članak 24.
Upravna i izvršna struktura Potpornog ureda
Administrativna i upravna struktura Potpornog ureda sastoji se od:
(a)
upravnog odbora;
(b)
izvršnog direktora i osoblja Potpornog ureda.
Administrativna i upravna struktura Potpornog ureda može obuhvaćati i izvršni odbor, ako je osnovan u skladu s člankom 29. stavkom 2.
Članak 25.
Sastav upravnog odbora
1. Svaka država članica koju obvezuje ova Uredba, imenuje jednog člana upravnog odbora,. a Komisija imenuje dva člana.
2. Svaki član upravnog odbora može biti zastupan ili praćen jednim zamjenikom; kada člana prati zamjenik, on je nazočan bez prava glasa.
3. Članovi upravnog odbora imenuju se na temelju njihova iskustva, profesionalne odgovornosti i visokog stupnja stručnosti u području azila.
4. Predstavnik UNHCR-a je član upravnog odbora bez prava glasa.
5. Mandat članova upravnog odbora traje tri godine. Članovi mogu biti ponovno imenovani. Po isteku njihova mandata ili u slučaju njihove ostavke, članovi ostaju na dužnosti sve dok se ponovno ne imenuju ili dok ne budu zamijenjeni.
Članak 26.
Predsjednik upravnog odbora
1. Upravni odbor između svojih članova s pravom glasa izabire predsjednika i zamjenika predsjednika. Zamjenik po službenoj dužnosti zamjenjuje predsjednika, ako je on spriječen u obavljanju svojih dužnosti.
2. Mandat predsjednika i zamjenika predsjednika traje tri godine i mogu biti ponovno birani samo jednom. Ako njihovo članstvo u upravnom odboru završava u bilo kojem trenutku za vrijeme njihovog mandata kao predsjednika ili zamjenika predsjednika, na isti datum automatski prestaje i njihov mandat.
Članak 27.
Sastanci upravnog odbora
1. Sastanke upravnog odbora saziva predsjednik. Izvršni direktor sudjeluje na sastancima. Predstavnik UNHCR-a ne sudjeluje na sastanku, na kojem upravni odbor izvršava funkcije utvrđene u točkama (b), (h), (i), (j) i (m) članka 29. stavka 1. i u članku 29. stavku 2. te kada upravni odbor odlučuje o stavljanju na raspolaganje financijskih izvora za financiranje aktivnosti u okviru kojih Potporni ured može koristiti stručno znanje UNHCR-a u području azila, u skladu s člankom 50.
2. Upravni odbor održava godišnje najmanje dva redovita sastanka. Osim toga, sastaje se na inicijativu svog predsjednika ili na zahtjev trećine svojih članova.
3. Upravni odbor na svoje sastanke može kao promatrača pozvati bilo koju osobu čije bi mišljenje moglo biti od koristi.
Danska se poziva da nazoči sastancima upravnog odbora.
4. Članovima upravnog odbora mogu, podložno odredbama poslovnika, pomagati savjetnici ili stručnjaci.
5. Tajništvo upravnog odbora osigurava Potporni ured.
Članak 28.
Glasovanje
1. Osim ako je drukčije propisano, upravni odbor svoje odluke donosi apsolutnom većinom svojih članova s pravom glasa. Svaki član s pravom glasa ima jedan glas. U odsutnosti člana, ima pravo glasovati njegov zamjenik.
2. Izvršni direktor ne glasuje.
3. Predsjednik sudjeluje u glasovanju.
4. Države članice koje u potpunosti ne sudjeluju u provedbi pravne stečevine Unije u području azila ne glasuju ako upravni odbor donosi odluke u okviru točke (e) članka 29. stavka 1. i ako se dotični tehnički dokument odnosi isključivo na instrument Unije s područja azila koji te države ne obvezuje.
5. Poslovnik upravnog odbora utvrđuje podrobnija pravila glasovanja, a posebno okolnosti u kojima član može djelovati u ime drugog člana i, prema potrebi, bilo kakve zahtjeve u pogledu kvoruma.
Članak 29.
Funkcije upravnog odbora
1. Upravni odbor osigurava da Potporni ured izvršava dodijeljene mu dužnosti. Upravni odbor je tijelo Potpornog ureda za planiranje i nadzor. Upravni odbor posebno:
(a)
donosi svoj poslovnik tročetvrtinskom većinom svojih članova s pravom glasa i nakon što dobije mišljenje Komisije;
(b)
imenuje izvršnog direktora u skladu s člankom 30., vrši disciplinski nadzor nad izvršnim direktorom i, prema potrebi, suspendira ga ili razrješuje;
(c)
donosi godišnje opće izvješće o aktivnostima Potpornog ureda i, do 15. lipnja sljedeće godine, šalje ga Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu. Godišnje opće izvješće se objavljuje;
(d)
donosi godišnje izvješće o stanju u području azila u Uniji, u skladu s člankom 12. stavkom 1. To izvješće se podnosi Europskom parlamentu. Vijeće i Komisija mogu zatražiti da se izvješće podnese i njima;
(e)
donosi tehničke dokumente iz članka 12. stavka 2.;
(f)
svake godine do 30. rujna, na temelju nacrta koji pripremi izvršni odbor i nakon dobivanja mišljenja Komisije, tročetvrtinskom većinom svojih članova s pravom glasa, donosi program rada Potpornog ureda za sljedeću godinu i šalje ga Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji. Program rada donosi se u skladu s godišnjim proračunskim postupkom Unije i zakonodavnim programom rada Unije u području azila;
(g)
izvršava svoje zadaće u odnosu na proračun Potpornog ureda, kako je utvrđeno u poglavlju 5.;
(h)
donosi podrobna pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001 u skladu s člankom 42. ove Uredbe;
(i)
donosi kadrovsku politiku Potpornog ureda u skladu s člankom 38.;
(j)
nakon dobivanja mišljenja Komisije, donosi višegodišnji plan kadrovske politike;
(k)
donosi sve odluke u svrhu ispunjavanja mandata Potpornog ureda, kako je utvrđeno ovom Uredbom;
(l)
donosi sve odluke o uspostavi i, prema potrebi, razvoju informacijskih sustava predviđenih ovom Uredbom, uključujući informacijski portal iz točke (c) članka 4.; i
(m)
donosi sve odluke o uspostavi i, prema potrebi, izmjenama unutarnje organizacije Potpornog ureda.
2. Upravni odbor može osnovati izvršni odbor koji njemu i izvršnom direktoru pomaže u pripremanju odluka, programa rada i aktivnosti koje mora donijeti upravni odbor te, ako je to potrebno zbog hitnosti, u ime upravnog odbora donosi određene privremene odluke.
Takav izvršni odbor sastoji se od osam članova imenovanih između članova upravnog odbora, među kojima je jedan od članova Komisije u upravnomu odboru. Mandat članova izvršnog odbora isti je kao i mandat članova upravnog odbora.
Predstavnici UNHCR-a ili bilo koja druga osoba čije bi mišljenje moglo biti od koristi mogu, na zahtjev izvršnog odbora, bez prava glasovanja nazočiti sastancima izvršnog odbora.
Potporni ured utvrđuje operativne postupke izvršnog odbora u okviru poslovnika Potpornog ureda te iste postupke objavljuje.
Članak 30.
Imenovanje izvršnog direktora
1. Upravni odbor, između odgovarajućih kandidata prijavljenih na javni natječaj koji organizira Komisija, imenuje izvršnog direktora na razdoblje od pet godina. Postupak izbora objavljuje se u Službenom listu Europske unije i svugdje, gdje postoji interes za objavu. Upravni odbor, ako je mišljenja da kandidati s popisa nakon prvog natječaja nisu primjereni, može zatražiti obnovu postupka. Izvršni direktor imenuje se na temelju njegovih sposobnosti, iskustva u području azila i vještina u upravljanju i vođenju. Prije imenovanja, kandidat kojeg odabere upravni odbor poziva se da pred nadležnim odborom ili odborima Europskog parlamenta da izjavu te da odgovori na pitanja koja mu postave članovi tih odbora.
Nakon te izjave, Europski parlament može donijeti mišljenje u kojem izražava svoje stajalište o odabranom kandidatu. Upravni odbor obavješćuje Europski parlament o načinu na koji se to mišljenje uzelo u obzir. S mišljenjem se postupa kao s osobnim i povjerljivim sve do imenovanja kandidata.
Komisija u posljednjih devet mjeseci petogodišnjeg mandata izvršnog direktora provodi ocjenu, u kojoj se usredotočuje na:
-
uspješnost rada izvršnog direktora, i
-
dužnosti i potrebe Potpornog ureda u godinama koje dolaze.
2. Upravni odbor, uzimajući u obzir ocjenu, može jednom produljiti mandat izvršnog direktora za najviše tri godine, ali samo ako je takvo produljenje opravdano svrhom i potrebama Potpornog ureda.
3. Upravni odbor obavješćuje Europski parlament o svojoj namjeri da produlji mandat izvršnog direktora. U mjesecu prije takvog produljenja njegovog mandata, izvršni direktor se poziva da pred nadležnim odborom ili odborima Europskog parlamenta da izjavu te da odgovori na pitanja koja mu postave članovi tih odbora.
Članak 31.
Dužnosti izvršnog direktora
1. Potporni ured vodi njegov izvršni direktor, koji je u obavljanju svojih dužnosti neovisan. Izvršni direktor za svoje djelovanje odgovara upravnomu odboru.
2. Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije, upravnog odbora ili izvršnog odbora, ako je osnovan, izvršni direktor ne traži niti prima bilo kakve upute od bilo koje vlade ili bilo kojeg drugog tijela.
3. Izvršni direktor, na poziv, Europskom parlamentu podnosi izvješće o obavljanju svojih dužnosti. Vijeće može izvršnog direktora pozvati da mu podnese izvješće obavljanju svojih dužnosti.
4. Izvršni direktor je zakonski zastupnik Potpornog ureda.
5. Izvršnom direktoru može pomagati jedan ili više načelnika odjela. Ako je izvršni direktor odsutan ili spriječen, zamjenjuje ga načelnik odjela.
6. Izvršni direktor je odgovoran za upravno vođenje Potpornog ureda i za provedbu dužnosti koje su mu dodijeljene ovom Uredbom. Izvršni direktor je posebno odgovoran za:
(a)
svakodnevno upravljanje Potpornim uredom;
(b)
pripremanje programa rada Potpornog ureda, nakon dobivanja mišljenja Komisije;
(c)
provedbu programa rada i odluka koje donese upravni odbor;
(d)
sastavljanje izvješća o zemljama podrijetla, kako je predviđeno točkom (b) članka 4.;
(e)
pripremanje nacrta financijske uredbe Potpornog ureda, koju na temelju članka 37. donosi upravni odbor kao i njezinih provedbenih pravila;
(f)
pripremanje nacrta ocjene o prihodima i izdacima Potpornog ureda te o izvršenju njegovog proračuna;
(g)
ostvarivanje ovlasti utvrđenih člankom 38. u vezi s osobljem Potpornog ureda;
(h)
donošenje svih odluka o upravljanju informacijskim sustavima predviđenim ovom Uredbom, uključujući informacijski portal iz točke (c) članka 4.;
(i)
donošenje svih odluka o vođenju unutarnje organizacije Potpornog ureda; i
(j)
usklađivanje i djelovanje savjetodavnog foruma iz članka 51. U tu svrhu izvršni direktor, u savjetovanju s odgovarajućim organizacijama civilnog društva, prvo donosi plan za uspostavu savjetodavnog foruma. Nakon službene uspostave savjetodavnog foruma, Izvršni direktor u savjetovanju sa savjetodavnim forumom donosi operativni plan koji uključuje pravila o učestalosti i naravi savjetovanja te organizacijske mehanizme provedbe članka 51. Također se usuglašavaju transparentni kriteriji za stalno sudjelovanje u savjetodavnom forumu.
Članak 32.
Radne skupine
1. Potporni ured u okviru svog mandata kako je utvrđen ovom Uredbom može osnovati radne skupne sastavljene od stručnjaka nadležnih tijela država članica, koji djeluju u području azila, uključujući suce. Potporni ured osniva radne skupine u svrhe iz točke (e) članka 4. i članka 12. stavka 2. Stručnjake mogu zamjenjivati njihovi zamjenici, koji su imenovani u isto vrijeme kao i oni.
2. Komisija ima pravo sudjelovati u radnim skupinama. Predstavnici UNHCR-a mogu nazočiti svim ili nekim sjednicama radnih skupina Potpornog ureda, ovisno o naravi pitanja o kojem se raspravlja.
3. Radne skupine mogu pozvati bilo koju osobu čije bi mišljenje moglo biti od koristi da nazoči sjednicama, uključujući predstavnike civilnog društva koji rade u području azila.
POGLAVLJE 5.
FINANCIJSKE ODREDBE
Članak 33.
Proračun
1. Za svaku proračunsku godinu, koja odgovara kalendarskoj godini, priprema se procjena prihoda i rashoda proračunskog ureda i prikazuje se u proračunu Potpornog ureda.
2. Prihodi i rashodi Potpornog ureda su uravnoteženi.
3. Ne dovodeći u pitanje druge izvore, prihodi Potpornog ureda obuhvaćaju:
(a)
doprinos Unije iz općeg proračuna Europske unije;
(b)
bilo kakav dobrovoljan doprinos država članica;
(c)
naknade za publikacije i bilo koje druge usluge koje pruža Potporni ured;
(d)
doprinos pridruženih država.
4. Rashodi Potpornog ureda obuhvaćaju naknade za rad osoblja, upravne rashode i rashode za infrastrukturu te troškove poslovanja.
Članak 34.
Određivanje proračuna
1. Izvršni direktor svake godine priprema nacrt procjene prihoda i rashoda Potpornog ureda za sljedeću godinu, uključujući i plan radnih mjesta, te ga šalje upravnomu odboru.
2. Upravni odbor na temelju tog nacrta priprema privremeni nacrt procjene prihoda i rashoda Potpornog ureda za sljedeću proračunsku godinu.
3. Privremeni nacrt procjene prihoda i rashoda Potpornog ureda šalje se Komisiji do 10. veljače svake godine. Upravni odbor do 31. ožujka šalje Komisiji konačni nacrt procjene, koji uključuje nacrt plana radnih mjesta.
4. Komisija procjenu, zajedno s nacrtom općeg proračuna Europske unije, šalje Europskom parlamentu i Vijeću (proračunsko tijelo).
5. Komisija, na temelju procjene, u nacrt općega proračuna Europske unije uvrštava procjene koje smatra potrebnim za plan radnih mjesta i iznos subvencije na teret općega proračuna, te ga podnosi proračunskom tijelu u skladu s člancima 313. i 314. UFEU-a.
6. Proračunsko tijelo odobrava proračunska sredstva za subvenciju Potpornog ureda.
7. Proračunsko tijelo donosi plan radnih mjesta Potpornog ureda.
8. Upravni odbor usvaja proračun Potpornog ureda. Proračun Potpornog ureda postaje konačan nakon konačnog usvajanja općega proračuna Europske unije. Proračun se, prema potrebi, odgovarajuće prilagođava.
9. Upravni odbor, što je prije moguće, obavješćuje proračunsko tijelo o svojoj namjeri provođenja projekata koji bi mogli imati značajne financijske posljedice za financiranje proračuna, a posebno projekata povezanih s nekretninama kao što su najam ili kupnja zgrada. O tome obavješćuje i Komisiju.
10. Ako neki ogranak proračunskog tijela obavijesti o svojoj namjeri da izda mišljenje, to mišljenje šalje upravnom odboru u roku od šest tjedana od datuma obavijesti o projektu.
Članak 35.
Izvršavanje proračuna
1. Izvršni direktor izvršava proračun Potpornog ureda.
2. Izvršni direktor svake godine proračunskom tijelu šalje sve informacije važne za postupak procjenjivanja.
Članak 36.
Podnošenje financijskog izvještaja i razrješnica
1. Računovođa Potpornog ureda do 1. ožujka svake proračunske godine šalje računovođi Komisije privremeni financijski izvještaj, zajedno s izvješćem o izvršenju proračuna i o financijskom poslovanju za prethodnu proračunsku godinu. Računovođa Komisije konsolidira privremene financijske izvještaje institucija i decentraliziranih tijela u skladu s člankom 128. Financijske uredbe.
2. Računovođa Komisije do 31. ožujka nakon svake proračunske godine Revizorskom sudu šalje privremeni financijski izvještaj Potpornog ureda, zajedno s izvješćem o izvršenju proračuna i o financijskom poslovanju za prethodnu proračunsku godinu. Izvješće o izvršenju proračuna i o financijskom poslovanju za dotičnu proračunsku godinu šalje se i Europskom parlamentu i Vijeću.
3. Nakon što dobije primjedbe od Revizorskog suda o privremenom financijskom izvještaju Potpornog ureda u skladu s člankom 129. Financijske uredbe, izvršni direktor priprema konačni financijski izvještaj u okviru vlastitih odgovornosti i prosljeđuje ga upravnom odboru na mišljenje.
4. Upravni odbor daje mišljenje o financijskom izvještaju Potpornog ureda.
5. Izvršni direktor do 1. srpnja nakon svake proračunske godine konačni financijski izvještaj, zajedno s mišljenjem upravnog odbora, šalje Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu.
6. Konačni financijski izvještaj se objavljuje.
7. Izvršni direktor Revizorskom sudu do 30. rujna šalje odgovor na njegove primjedbe. On taj odgovor šalje i upravnom odboru.
8. Izvršni direktor Europskom parlamentu, na njegov zahtjev, prosljeđuje sve informacije potrebne za neometanu primjenu postupka za razrješnicu za dotičnu proračunsku godinu, u skladu s člankom 146. stavkom 3. Financijske uredbe.
9. Na preporuku Vijeća, koje djeluje kvalificiranom većinom, Europski parlament izvršnom direktoru podjeljuje razrješnicu u vezi s izvršenjem proračuna za godinu N, do 15. svibnja godine N + 2.
Članak 37.
Financijska uredba
Upravni odbor, nakon savjetovanja s Komisijom, donosi financijsku uredbu koja se primjenjuje na Potporni ured. Ona ne smije odstupati od Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 2343/2002 od 19. studenoga 2002. o okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 185. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (11), osim ako je takvo odstupanje izričito potrebno za djelovanje Potpornog ureda i uz prethodnu suglasnost Komisije.
POGLAVLJE 6.
ODREDBE O OSOBLJU
Članak 38.
Osoblje
1. Na osoblje Potpornog ureda, uključujući i izvršnog direktora, primjenjuje se Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europskih zajednica i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika Europskih zajednica utvrđeni u Uredbi (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (12) (Pravilnik o osoblju) te pravila koja su zajedno donijele institucije Unije za potrebe primjene tog Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja.
2. Upravni odbor, u dogovoru s Komisijom, donosi potrebne provedbene mjere iz članka 110. Pravilnika o osoblju.
3. Potporni ured u odnosu na vlastito osoblje izvršava ovlasti koje Pravilnik o osoblju dodjeljuje tijelu za imenovanje, a Uvjeti zaposlenja ostalih službenika tijelu koje ima pravo sklapati ugovore.
4. Upravni odbor donosi odredbe, na temelju kojih Potporni ured može u okviru upućivanja zaposliti nacionalne stručnjake iz država članica.
Članak 39.
Povlastice i imuniteti
Na Potporni ured se primjenjuje Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije.
POGLAVLJE 7.
OPĆE ODREDBE
Članak 40.
Pravni status
1. Potporni ured je tijelo Unije. On ima pravnu osobnost.
2. Potporni ured u svim državama članicama ima najširu pravnu i poslovnu sposobnost, koju pravnim osobama priznaje nacionalno zakonodavstvo. Može, posebno, stjecati i raspolagati pokretnom i nepokretnom imovinom te biti stranka u sudskom postupku.
3. Potporni ured zastupa izvršni direktor.
Članak 41.
Jezik
1. Na Potporni ured se primjenjuju odredbe iz Uredbe br. 1 od 15. travnja 1958. o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici (13).
2. Ne dovodeći u pitanje odluke donesene na temelju članka 342. UFEU-a, godišnje opće izvješće o aktivnostima Potpornog ureda i godišnji program rada iz točaka (c) i (f) članka 29. stavka 1. sastavljaju se na službenim jezicima institucija Europske unije.
3. Usluge prevođenja potrebne za funkcioniranje Potpornog ureda osigurava Centar za prevođenje za tijela Europske unije.
Članak 42.
Pristup dokumentima
1. Na dokumente koje čuva Potporni ured primjenjuje se Uredba (EZ) br. 1049/2001.
2. Upravni odbor, u roku od šest mjeseci od datuma svojeg prvog sastanka, donosi detaljna pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 1049/2001.
3. Protiv odluke koju donese Potporni ured na temelju članka 8. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 moguće je uložiti žalbu Europskom ombudsmanu ili pokrenuti postupak pred Sudom Europske unije, pod uvjetima utvrđenima u člancima 228. i 263. UFEU-a.
4. Obrada osobnih podataka u Potpornom uredu podliježe Uredbi (EZ) br. 45/2001.
Članak 43.
Sigurnosni propisi o zaštiti klasificiranih informacija i neklasificiranih osjetljivih informacija
1. Potporni ured primjenjuje sigurnosna načela sadržana u Odluci Komisije 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom od 29. studenoga 2001. o izmjeni njezina unutarnjega poslovnika (14), između ostalog, i odredbe za razmjenu, obradu i pohranjivanje klasificiranih informacija.
2. Potporni ured također primjenjuje sigurnosna načela povezana s obradom neklasificiranih osjetljivih informacija, koja je donijela i koja provodi Komisija.
Članak 44.
Borba protiv prijevara
1. U borbi protiv prijevara, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti, bez ikakvih ograničenja se primjenjuje Uredba (EZ) br. 1073/1999.
2. Potporni ured pristupa Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. i, bez odlaganja, donosi odgovarajuće propise koji se primjenjuju na sve zaposlenike Potpornog ureda.
3. Odluke o financiranju te provedbeni sporazumi i instrumenti koji iz njih proizlaze izričito određuju da Revizorski sud i OLAF mogu, prema potrebi, izvršiti nadzor na licu mjesta nad primateljima sredstava Potpornog ureda i nad zastupnicima koji su odgovorni za njihovo dodjeljivanje.
Članak 45.
Odredbe o odgovornosti
1. Ugovorna odgovornost Potpornog ureda uređuje se pravom koje se primjenjuje na dotični ugovor.
2. Sud Europske unije je nadležan odlučivati na temelju bilo koje arbitražne klauzule sadržane u ugovorima koje sklopi Potporni ured.
3. U slučaju izvanugovorne odgovornosti, Potporni ured, u skladu s općim načelima zajedničkima za prava država članica, naknađuje svu štetu koju u obavljanju svojih dužnosti prouzroče službe ili osoblje Potpornog ureda.
4. Sud Europske unije nadležan je u sporovima u vezi s naknadom štete iz stavka 3.
5. Osobna odgovornost osoblja prema Potpornomu uredu uređuje se odredbama utvrđenima u Pravilniku o osoblju koji se na to osoblje primjenjuje.
Članak 46.
Ocjena i preispitivanje
1. Potporni ured najkasnije do 19. lipnja 2014. naručuje neovisnu vanjsku ocjenu svojih postignuća, na temelju mandata koji izdaje upravni odbor u dogovoru s Komisijom. Tom ocjenom je obuhvaćen utjecaj Potpornog ureda na praktičnu suradnju u području azila kao i njegov utjecaj na CEAS. U ocjeni se posvećuje dužna pozornost napretku postignutom u okviru njegova mandata, uključujući i procjenu, jesu li za osiguravanje učinkovite solidarnosti i podijeljene odgovornosti s državama članicama koje su pod posebnim pritiskom potrebne dodatne mjere. U ocjeni se posebno razmatra moguća potreba za izmjenom mandata Potpornog ureda, uključujući i financijske implikacije takve izmjene, te se ispituje primjerenost upravljačke strukture za izvršavanje zadaća Potpornog ureda. U ocjeni se vodi računa o pogledima interesnih skupina kako na razini Unije tako i na nacionalnoj razini.
2. Upravni odbor u dogovoru s Komisijom donosi odluku o vremenskom rasporedu budućih ocjena, uzimajući u obzir ocjene iz stavka 1.
Članak 47.
Upravni nadzor
Aktivnosti Potpornog ureda podliježu nadzoru Europskog ombudsmana, u skladu s člankom 228. UFEU-a.
Članak 48.
Suradnja s Danskom
Potporni ured olakšava operativnu suradnju s Danskom, uključujući razmjenu informacija i najboljih praksi u pitanjima koja su obuhvaćena njegovim aktivnostima.
Članak 49.
Suradnja s trećim i pridruženim zemljama
1. Potporni ured je otvoren za sudjelovanje Islanda, Lihtenštajna, Norveške i Švicarske kao promatrača. Sklapaju se aranžmani u kojima se posebno određuje narav, opseg i način sudjelovanja tih zemalja u radu Potpornog ureda. Takvi aranžmani uključuju odredbe o sudjelovanju u inicijativama Potpornog ureda, u financijskim doprinosima i u osoblju. U pogledu osoblja, ti aranžmani, u svakom slučaju, moraju biti u skladu s Pravilnikom o osoblju.
2. Potporni ured u okviru politike vanjskih poslova Unije u pitanjima koja su povezana s njegovim aktivnostima i u opsegu potrebnom za ispunjavanje njegovih zadaća, u dogovoru s Komisijom i u okviru svog mandata, potiče operativnu suradnju između država članica i trećih zemalja, osim onih iz stavka 1., a može surađivati i s tijelima trećih zemalja nadležnima za tehničke vidove onih područja koja su obuhvaćena ovom Uredbom, u okviru radnih aranžmana sklopljenih s tim tijelima u skladu s odgovarajućim odredbama UFEU-a.
Članak 50.
Suradnja s UNHCR-om
Potporni ured surađuje s UNHCR-om u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom i u okviru radnih aranžmana sklopljenih s UNHCR-om. U ime Potpornog ureda upravni odbor odlučuje o radnim aranžmanima, uključujući i njihove proračunske implikacije.
Upravni odbor, nadalje, može odlučiti da Potporni ured stavi na raspolaganje financijska sredstva za pokrivanje troškova aktivnosti UNHCR-a koje nisu predviđene u okviru radnih aranžmana. Ta sredstva predstavljaju dio posebnih odnosa suradnje između Potpornog ureda i UNHCR-a u skladu s ovim člankom i s člankom 2. stavkom 5., člankom 5., člankom 9. stavkom 1., člankom 25. stavkom 4. i člankom 32. stavkom 2. U skladu s člankom 75. Uredbe (EZ, Euratom) br. 2343/2002, primjenjuju se odgovarajuće odredbe Financijske uredbe i njezina provedbena pravila.
Članak 51.
Savjetodavni forum
1. Potporni ured vodi bliski dijalog s odgovarajućim organizacijama civilnog društva i s odgovarajućim nadležnim tijelima koja djeluju u području politike azila na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj, europskoj ili međunarodnoj razini te u tu svrhu osniva Savjetodavni forum.
2. Savjetodavni forum predstavlja mehanizam za razmjenu informacija i objedinjavanje znanja. On osigurava bliski dijalog između Potpornog ureda i odgovarajućih interesnih skupina.
3. Savjetodavni forum je u skladu sa stavkom 1. otvoren za odgovarajuće interesne skupine. Potporni ured se obraća članovima Savjetodavnog foruma u skladu s posebnim potrebama koje su povezane s područjima koja su prepoznata kao prioritetna područja u radu Potpornog ureda.
UNHCR je ex officio član Savjetodavnog foruma.
4. Potporni ured poziva Savjetodavni forum, posebno da:
(a)
upravnom odboru iznese prijedloge u vezi s godišnjim programom rada koji se donosi u skladu s člankom 29. stavkom 1. točkom (f);
(b)
upravnom odboru pruži povratne informacije i predloži dodatne mjere u vezi s godišnjim izvješćem iz točke (c) članka 29. stavka 1. i godišnjim izvješćem o stanju u području azila u Uniji iz članka 12. stavka 1.; i
(c)
izvršnom direktoru i upravnom odboru priopći zaključke i preporuke s konferencija, seminara i sastanaka koji mogu koristiti radu Potpornog ureda.
5. Savjetodavni forum se sastaje najmanje jednom godišnje.
Članak 52.
Suradnja s agencijama Frontex, FRA i s drugim tijelima Unije te s međunarodnim organizacijama
Potporni ured surađuje s tijelima Unije, čije su aktivnosti povezane s njegovim područjem aktivnosti, a posebno s Frontexom, FRA-om i međunarodnim organizacijama koje su nadležne za pitanja koja uređuje ova Uredba, u okviru radnih aranžmana sklopljenih s tim tijelima u skladu s UFEU-om i s odredbama o nadležnosti tih tijela.
Suradnja stvara sinergiju između dotičnih tijela i sprečava udvostručavanje rada koji se obavlja u skladu s njihovim mandatom.
Članak 53.
Sporazum o sjedištu i uvjeti djelovanja
Potrebni aranžmani o smještaju Potpornog ureda u državi članici domaćinu i oprema koju ta država članica daje na raspolaganje te posebna pravila koja se u državi članici domaćinu Potpornog ureda primjenjuju na izvršnog direktora, članove upravnog odbora, osoblje Potpornog ureda i članove njihovih obitelji, određuju se u sporazumu o sjedištu između Potpornog ureda i države članice domaćina koji se sklapa nakon što se dobije odobrenje upravnog odbora. Država članica domaćin osigurava što je moguće bolje uvjete za ispravno funkcioniranje Potpornog ureda, uključujući višejezično, europski usmjereno školovanje i odgovarajuće prometne veze.
Članak 54.
Početak djelovanja Potpornog ureda
Potporni ured počinje u cijelosti djelovati do 19. lipnja 2011.
Komisija je odgovorna za osnivanje i početno djelovanje Potpornog ureda dok on ne dosegne operativnu sposobnost za izvršenje vlastitog proračuna.
U tu svrhu:
-
dok izvršni direktor, nakon što ga u skladu s člankom 30. imenuje upravni odbor, ne preuzme svoje dužnosti, zadaće dodijeljene izvršnom direktoru može privremeno obavljati dužnosnik Komisije,
-
dužnosnici Komisije mogu u okviru nadležnosti privremenog direktora ili izvršnog direktora obavljati dužnosti dodijeljene Potpornom uredu.
Privremeni direktor može, nakon odobrenja upravnog odbora, odobriti sva plaćanja koja se pokrivaju iz proračunskih sredstava Potpornog ureda, te može sklapati ugovore, uključujući i ugovore o zapošljavanju osoblja, nakon donošenja plana radnih mjesta Potpornog ureda.
Članak 55.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama u skladu s ugovorima.
Sastavljeno u Strasbourgu 19. svibnja 2010.