EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 911/2010
af 22. september 2010
om det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) og dets første operationelle aktiviteter (2011-2013)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 189,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter høring af Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende i betragtninger:
(1)
På sit møde den 15. og 16. juni 2001 i Göteborg vedtog Det Europæiske Råd en strategi for bæredygtig udvikling for at sikre, at politikkerne på det økonomiske og det sociale område og på miljøområdet styrker hinanden gensidigt, og tilføjede en miljødimension til Lissabonprocessen.
(2)
I sin resolution af 21. maj 2007 om den europæiske rumpolitik (3), som blev vedtaget på det fjerde fælles og samtidige møde mellem Rådet for Den Europæiske Union og Rådet for Den Europæiske Rumorganisation på ministerplan, oprettet i henhold til artikel 8, stk. 1, i rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Rumorganisation (4) (»Rumrådet«), anerkendte Rådet rumaktiviteternes nuværende og potentielle bidrag til Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse, idet de stiller muliggørende teknologier og tjenester til rådighed for det fremspirende europæiske vidensamfund og bidrager til den europæiske sammenhængskraft, og understregede, at rummet udgør et væsentligt element i den europæiske strategi for bæredygtig udvikling.
(3)
Resolutionen »Fremme af den europæiske rumpolitik« (5) af 26. september 2008, der blev vedtaget på det femte fælles og samtidige møde i Rumrådet, understregede, at der er behov for at udvikle passende EU-instrumenter og -finansieringsordninger under hensyn til rumsektorens særlige forhold, behovet for at styrke både dens generelle og dens industris konkurrenceevne og nødvendigheden af en afbalanceret industristruktur; og for at skabe mulighed for passende langsigtede EU-investeringer i rumrelateret forskning og for drift af bæredygtige rumbaserede applikationer til gavn for Unionen og dens borgere, navnlig ved at undersøge alle de rumrelaterede politiske konsekvenser inden for rammerne af de næste finansielle overslag.
(4)
Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om den europæiske rumpolitik: »Hvorledes rummet bringes ned på jorden« (6) understregede behovet for at finde passende EU-instrumenter og -finansieringsordninger for den europæiske rumpolitik som supplement til bevillingerne fra Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-13) (»syvende rammeprogram«), således at det bliver muligt for de forskellige økonomiske aktører at lægge planer på mellemlang og lang sigt, og understregede, at de næste finansielle rammer bør tage hensyn til passende EU-instrumenter og -finansieringsordninger, som giver mulighed for at foretage langsigtede EU-investeringer i rumrelateret forskning og for drift af bæredygtige rumbaserede applikationer til gavn for Unionen og dens borgere.
(5)
Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) har været et jordovervågningsinitiativ, som koordineres af Unionen og udføres i partnerskab med medlemsstaterne og Den Europæiske Rumorganisation (»ESA«). Det primære mål hermed er under EU-kontrol at udbyde oplysningstjenester, som giver adgang til nøjagtige miljø- og sikkerhedsdata og -oplysninger, og som tilpasses brugernes behov. Hermed bør GMES kunne fremme en bedre udnyttelse af det erhvervsmæssige potentiale i innovationspolitikker og den teknologiske udvikling inden for jordobservation. GMES bør bl.a. være et vigtigt redskab til understøttelse af biodiversitet, forvaltning af økosystemer og afbødning af og tilpasning til klimaændringer.
(6)
For at nå målet for GMES på bæredygtig vis er det nødvendigt at koordinere de forskellige GMES-partneres aktiviteter og udvikle, indføre og drive en tjeneste- og observationskapacitet, der opfylder brugernes krav, uden at de relevante nationale og europæiske sikkerhedsrestriktioner herved berøres.
(7)
I den forbindelse bør et udvalg bistå Kommissionen med at sikre koordineringen af bidrag til GMES fra Unionen, medlemsstaterne og mellemstatslige agenturer, således at den eksisterende kapacitet udnyttes bedst muligt, og mangler, som skal håndteres på EU-plan, kan identificeres. Udvalget bør også bistå Kommissionen med at overvåge, at der sker en sammenhængende gennemførelse af GMES. Det bør overvåge politikudviklingen og muliggøre udveksling af god praksis i GMES.
(8)
Kommissionen bør med bistand fra udvalget være ansvarlig for implementeringen af GMES' sikkerhedspolitik. Til det formål bør der oprettes en særlig sammensætning af udvalget (»Sikkerhedsorganet«).
(9)
GMES bør være brugerdrevet, og således kræve et vedvarende og effektivt engagement fra brugernes side, navnlig hvad angår definitionen og valideringen af kravene til tjenesten. For at øge værdien af GMES for brugere, bør bidrag fra brugerne aktivt søges indhentet ved regelmæssige høringer af slutbrugerne i den offentlige og private sektor. Der bør endvidere oprettes et særligt organ (»Brugerforummet«) der skal gøre det lettere at fastslå brugernes krav, verificere om det leverer de krævede tjenester, og koordinere GMES med dets brugere i den offentlige sektor.
(10)
Med henblik på udformningen af rammer, der skal sikre fri og åben adgang til information produceret af GMES-tjenesterne og data indsamlet gennem GMES-infrastrukturen, samtidig med at der sker den nødvendige beskyttelse af disse informationer og data, bør Kommissionen i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter om betingelserne for registrering af og udstedelse af licenser til GMES-brugere og om kriterierne for begrænsning af adgangen til GMES-data og -informationer, samtidig med at der tages hensyn til data- og informationspolitikken for leverandører af nødvendige data til GMES, og uden at de nationale regler og procedurer for rummet og in-situ-infrastrukturer under national kontrol herved berøres. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau.
(11)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning og de delegerede retsakter, der vedtages i henhold til denne forordning, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til, på grundlag af de betingelser og kriterier, der er fastsat i delegerede retsakter, at vedtage særlige foranstaltninger til begrænsning af adgangen til informationer produceret af GMES-tjenesterne og til data indsamlet gennem GMES' specialiserede infrastruktur, herunder individuelle foranstaltninger, der tager hensyn til, hvor følsomme de pågældende informationer og data er. Kommissionen bør også tillægges gennemførelsesbeføjelser til at koordinere frivillige bidrag fra medlemsstaterne og udnytte potentielle synergier med relevante nationale initiativer, EU-initiativer og internationale initiativer, at fastsætte den maksimale samfinansieringsandel for tilskud, at vedtage foranstaltninger der fastsætter de tekniske krav til sikring af kontrollen med og integriteten af systemet inden for GMES-rumkomponentprogrammet, at kontrollere adgangen til og håndteringen af de teknologier, der yder sikkerhed til GMES-rumkomponentprogrammet, og at vedtage det årlige arbejdsprogram for GMES.
Ihenhold til artikel 291 i TEUF fastsættes ved forordning efter den almindelige lovgivningsprocedure på forhånd generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af dens gennemførelsesbeføjelser. Indtil vedtagelsen af denne nye forordning finder Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7), fortsat anvendelse, bortset fra forskriftsproceduren med kontrol, som ikke finder anvendelse.
(12)
Da GMES er baseret på et partnerskab mellem Unionen, ESA og medlemsstaterne, bør Kommissionen bestræbe sig på at fortsætte den nyligt etablerede dialog mellem ESA og medlemsstater, der ejer relevante rumaktiver.
(13)
GMES-tjenester er nødvendige for at fremme en kontinuerlig anvendelse af informationskilderne inden for den private sektor, hvilket ville gøre det lettere for tjenesteudbyderne, hvoraf mange er små og mellemstore virksomheder (SMV'er), at udvikle innovative tjenester og derved skabe merværdi.
(14)
GMES omfatter både udviklingsaktiviteter og operationelle aktiviteter. For så vidt angår operationelle aktiviteter støttede Rådet i det tredje sæt retningslinjer, som blev vedtaget på Rumrådets møde den 28. november 2005, en faseinddelt tilgang til implementeringen af GMES baseret på klare prioriteringer, som begynder med udviklingen af tre fast-track-tjenester inden for beredskabs-, landovervågnings- og søtjenester.
(15)
De første operationelle beredskabs- og landovervågningstjenester blev finansieret som forberedende foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 49, stk. 6, litra b), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8) (»finansforordningen«).
(16)
Ud over de udviklingsaktiviteter, der finansieres under rumtemaet i syvende rammeprogram, er der behov for EU-foranstaltninger i perioden 2011-2013 for at sikre kontinuitet med de forberedende foranstaltninger og etablere operationelle tjenester på mere permanent basis på områder, hvor teknologien er tilstrækkelig moden, og hvor der kan påvises potentiale for udvikling af downstream-tjenester.
(17)
I sin meddelelse af 12. november 2008»Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) - for en sikrere planet« beskrev Kommissionen sin tilgang til forvaltning og finansiering af GMES og bekendtgjorde, at den agtede at uddelegere den tekniske implementering af GMES til specialiserede organer, bl.a. ESA for så vidt angår rumkomponenten i GMES set i lyset af denne organisations enestående position og ekspertise.
(18)
Kommissionen bør, hvor det er relevant, overdrage koordineringen af den tekniske implementering af GMES-tjenesterne til kompetente EU-organer eller mellemstatslige organisationer, såsom Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Center for Mellemfristede Vejrprognoser.
(19)
Det er nødvendigt med operationelle tjenester vedrørende beredskab og afhjælpning af humanitære katastrofesituationer for at koordinere Unionens og dens medlemsstaters eksisterende kapacitet, således at deres beredskabs- og genoprettelsesplaner i forbindelse med naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, som ofte har en negativ indvirkning på miljøet, forbedres. Eftersom klimaændringerne kan føre til en stigning i antallet af nødsituationer, vil GMES være vigtig for at støtte foranstaltninger til tilpasning til klimaændringer. Derfor bør GMES-tjenester levere geodata for at understøtte indsatsen i tilfælde af nødsituationer og humanitære katastrofer.
(20)
Landovervågningstjenester er vigtige for overvågningen af biodiversitet og økosystemer og støtter foranstaltninger til afbødning af og tilpasning til klimaændringer og forvaltning af en lang række ressourcer og politikker, hvoraf de fleste vedrører det naturlige miljø: jord, vand, landbrug, skov, energi og forsyning, bebyggede områder, rekreative faciliteter, infrastruktur og transport. Operationelle landovervågningstjenester, der udvikles i samarbejde mellem medlemsstater, tredjelande i Europa, partnere uden for Europa og FN, er nødvendige både på europæisk og globalt plan.
(21)
GMES-tjenester på havmiljøområdet er vigtige for støtten til en integreret europæisk kapacitet til havprognoser og -overvågning og for levering af vitale klimavariabler (ECV). De er afgørende elementer i overvågningen af klimaændringerne, i overvågningen af havmiljøet og i støtten til transportpolitikken.
(22)
Atmosfæreovervågningstjenester er vigtige for overvågningen af luftkvaliteten og af den atmosfæriske kemi og sammensætning. De er også afgørende elementer ved overvågningen af klimaændringerne og den fremtidige levering af vitale klimavariabler. Det er nødvendigt regelmæssigt at give oplysninger om atmosfæriske tilstande på regionalt og globalt plan.
(23)
Sikkerhedstjenesterne er en vigtig del af GMES-initiativet. Europa vil drage fordel af brugen af rummet og in-situ-aktiver til støtte for implementeringen af tjenester, der kan reagere på de udfordringer, som Europa står overfor på sikkerhedsområdet, navnlig grænsekontrol, havovervågning og støtte til EU's eksterne aktioner.
(24)
Overvågningen af klimaændringerne bør give mulighed for tilpasning til og afbødning af virkningerne heraf. Den bør navnlig bidrage til fremskaffelse af vitale klimavariabler, klimaanalyser og -prognoser i et sådant omfang, som er relevant for tilpasning til og afbødning af klimaændringer og levering af relevante tjenester.
(25)
Leveringen af operationelle tjenester, finansieret inden for rammerne af denne forordning, er afhængig af adgang til data indsamlet via ruminfrastrukturer, luftbårne, søbårne og jordbaserede anlæg (»in situ-infrastruktur«) og overvågningsprogrammer. Der bør derfor under iagttagelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet sikres adgang til de krævede data, og i nødvendigt omfang kan in situ-dataindsamling som supplement til eksisterende EU-aktiviteter og nationale aktiviteter støttes. Det er nødvendigt at sikre kontinuerlig adgang til den relevante in situ- og rumobservationsinfrastruktur, herunder den ruminfrastruktur, der er specialudviklet til GMES inden for rammerne af ESA's GMES-rumkomponentprogram (»Sentinel-missionerne«). De første operationelle Sentinel-missioner bør lanceres i 2012.
(26)
Kommissionen bør sikre, at der er komplementaritet mellem GMES-relaterede forsknings- og udviklingsaktiviteter under syvende rammeprogram, EU-bidraget til de første operationelle GMES-aktiviteter, GMES-partnernes aktiviteter og allerede eksisterende strukturer, som f.eks. de europæiske datacentre.
(27)
De første operationelle GMES-aktiviteter bør gennemføres i overensstemmelse med andre relevante EU-politikker, -instrumenter og -foranstaltninger, navnlig dem, som vedrører miljø, sikkerhed, konkurrenceevne og innovation, samhørighed, forskning, transport, konkurrence og internationalt samarbejde, programmet om det europæiske globale satellitnavigationssystem (GNSS) og beskyttelse af personoplysninger. Desuden bør GMES-data bevare sammenhængen med medlemsstaternes geografiske referencedata og understøtte den udvikling af en infrastruktur for geografisk information i Unionen, som blev vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire) (9). GMES bør også supplere det fælles miljøinformationssystem (SEIS) og EU-aktiviteter på beredskabsområdet.
(28)
GMES og dets første operationelle aktiviteter bør anses for et europæisk bidrag til opbygningen af det globale system af jordobservationssystemer (GEOSS), der er udviklet inden for rammerne af gruppen for jordobservation (GEO).
(29)
Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og rammeaftalerne med kandidat- og potentielle kandidatlande indeholder bestemmelser om disse landes deltagelse i EU-programmer. Der bør åbnes for deltagelse af andre tredjelande og internationale organisationer gennem indgåelse af internationale aftaler herom.
(30)
Denne forordning fastsætter for hele varigheden af de første operationelle GMES-aktiviteter en finansieringsramme på 107 mio. EUR, der skal udgøre det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (10) (»den interinstitutionelle aftale«). Det forventes, at finansieringsrammen suppleres med et beløb på 209 mio. EUR fra de forskningsforanstaltninger i syvende rammeprograms rumtema, der ledsager de første operationelle GMES-aktiviteter, som bør forvaltes i overensstemmelse med de gældende regler og beslutningsprocedurer i syvende rammeprogram. Disse to finansieringskilder bør forvaltes på en koordineret måde for at sikre vedvarende fremskridt i implementeringen af GMES.
(31)
Denne finansieringsramme er forenelig med loftet for underudgiftsområde 1a i den flerårige finansielle ramme for 2007-2013, men den tilbageværende margen for 2011-2013 i underudgiftsområde 1a er meget lille. Det bør understreges, at det årlige beløb vil blive fastsat under den årlige budgetprocedure i overensstemmelse med punkt 37 i den interinstitutionelle aftale.
(32)
Finansieringsrammen bør om muligt øges yderligere, således at forpligtelsesbevillinger for rumkomponenten kan indgås under den nuværende flerårige finansielle ramme. Konkret er der tale om operationer med A-serien af Sentinel-satellitterne og lancering af B-serien samt tilvejebringelse af væsentlige komponenter til C-serien af Sentinel-satellitterne.
(33)
Med henblik herpå bør Kommissionen i forbindelse med midtvejsevalueringen af den nuværende flerårige finansielle ramme og inden udgangen af 2010 undersøge muligheden for yderligere finansiel støtte til GMES inden for det overordnede EU-budget i løbet af den flerårige finansielle ramme 2007-2013.
(34)
En tildeling af eventuelle yderligere midler til denne forordning ud over de 107 mio. EUR, der allerede er afsat, bør ses i sammenhæng med drøftelserne om den fremtidige europæiske rumpolitik, navnlig om indkøb og forvaltning.
(35)
Kommissionen bør i første kvartal af 2011 også fremlægge en langsigtet finansiel strategi for fremtidige flerårige finansielle rammer, uden at dette berører udfaldet af forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020.
(36)
Kommissionen bør i forbindelse med dens finansielle planlægning sikre, at datakontinuiteten opretholdes både under og efter afslutningen af de første GMES-aktiviteter (2011-2013), og at tjenesterne kan anvendes uden afbrydelse og uden begrænsninger.
(37)
I henhold til finansforordningen bør medlemsstater, tredjelande og internationale organisationer kunne bidrage til programmerne på grundlag af passende aftaler.
(38)
Der bør være fuldstændig og åben adgang til GMES-informationer, uden at dette berører de relevante sikkerhedsrestriktioner eller den datapolitik, der gælder i medlemsstaterne og i andre organisationer, der bidrager med data og informationer til GMES. Dette er nødvendigt for at fremme anvendelse og deling af jordobservationsdata og -information i overensstemmelse med principperne for SEIS, Inspire og GEOSS. Den fuldstændige og åbne adgang til data bør også tage hensyn til gældende regler om forretningsdata og bør fremme stærkere jordobservationsmarkeder i Europa og navnlig i downstream-brancherne med sigte på øget vækst og beskæftigelse.
(39)
Ifølge Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2009»Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES): Udfordringerne og de næste skridt i forbindelse med rumkomponenten«, bør der være en datapolitik for fuld og åben adgang for Sentinel-missioner ved hjælp af en ordning med gebyrfri licens og onlineadgang, der er underlagt visse sikkerhedshensyn. Dette koncept tilstræber en optimering af fordelene ved, at Sentinel-data bruges i så mange applikationer som muligt, og det sigter mod at stimulere ibrugtagningen af informationsbaserede jorddata for slutbrugere.
(40)
De foranstaltninger, der finansieres under denne forordning, bør overvåges og evalueres for at muliggøre justeringer.
(41)
Der bør også træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (11), (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (12) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (13).
(42)
Målet for dette direktiv, nemlig etablering af GMES-programmet og dets første operationelle aktiviteter, kan, idet de første operationelle GMES-aktiviteter også vil omfatte paneuropæisk kapacitet og være afhængig af et koordineret udbud af tjenester i alle medlemsstaterne, som skal samordnes på EU-plan, ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af foranstaltningens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål, navnlig hvad angår Kommissionens rolle som koordinator af nationale aktiviteter -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand
Denne forordning indfører det europæiske jordovervågningsprogram benævnt GMES og fastlægger reglerne for implementeringen af dets første operationelle aktiviteter i perioden 2011-2013.
Artikel 2
Området for GMES
1. GMES-programmet skal være baseret på de forskningsaktiviteter, der er foretaget i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (14) og ESA's GMES-rumkomponentprogram.
2. GMES-programmet omfatter følgende:
a)
en servicekomponent, der sikrer adgang til oplysninger som støtte for følgende områder:
-
overvågning af atmosfæren
-
overvågning af klimaændringer til støtte for politikkerne om tilpasning og afbødning
-
beredskabsstyring
-
landovervågning
-
overvågning af havmiljøet
-
sikkerhed
b)
en rumkomponent, der sikrer bæredygtige rumbaserede observationer af de i litra a) omhandlede serviceområder
c)
en in situ-komponent, der sikrer observationer via luftbårne, søbårne og jordbaserede anlæg af de i litra a) omhandlede serviceområder.
Artikel 3
De første operationelle GMES-aktiviteter (2011-2013)
1. De første operationelle GMES-aktiviteter finder sted i perioden 2011-2013 og kan omfatte operationelle aktioner på følgende områder:
1)
de serviceområder, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a)
2)
foranstaltninger til støtte for ibrugtagning af tjenesterne
3)
dataadgang
4)
støtte til in situ-dataindsamling
5)
GMES-rumkomponenten.
2. Målene for de i stk. 1 omhandlede operationelle aktioner er beskrevet i bilaget.
Artikel 4
Organisatoriske rammer
1. Kommissionen sikrer, at GMES-programmet koordineres med aktiviteter på nationalt plan, EU-plan og internationalt plan, navnlig GEOSS. Gennemførelsen af GMES og dets drift baseres på partnerskaber mellem Unionen og medlemsstaterne i overensstemmelse med deres respektive regler og procedurer. Medlemsstaternes frivillige bidrag og udnyttelsen af potentielle synergier med relevante nationale initiativer, EU-initiativer og internationale initiativer koordineres efter rådgivningsproceduren i artikel 16, stk. 5.
2. Kommissionen forvalter de midler, der tildeles til aktiviteterne under nærværende forordning i overensstemmelse med »finansforordningen« og efter forvaltningsproceduren i artikel 16, stk. 4. Den sikrer komplementaritet og sammenhæng mellem GMES-programmet og andre relevante EU-politikker, instrumenter og initiativer, som især vedrører miljø, sikkerhed, konkurrenceevne og innovation, samhørighed, forskning (navnlig de aktiviteter under syvende rammeprogram, der er knyttet til GMES, jf. dog afgørelse nr. 1982/2006/EF), transport og konkurrence, internationalt samarbejde, programmet om det europæiske globale satellitnavigationssystem (GNSS), beskyttelse af personoplysninger og gældende immaterielle rettigheder, direktiv 2007/2/EF, det fælles miljøinformationssystem (SEIS) og EU-aktiviteter vedrørende beredskab.
3. Da GMES-programmet er et brugerdrevet initiativ, sikrer Kommissionen, at specifikationerne for tjenesterne svarer til brugernes behov. Med henblik herpå fastlægger den en gennemsigtig mekanisme til regelmæssig inddragelse og høring af brugerne, der gør det muligt at identificere brugerkrav på EU-plan og nationalt plan. Kommissionen sikrer koordineringen med relevante brugere i den offentlige sektor i medlemsstater, tredjelande og internationale organisationer. Kravene til tjenestedata fastsættes egenhændigt af Kommissionen efter høring af Brugerforummet.
4. Den tekniske koordinering og gennemførelse af GMES-rumkomponenten uddelegeres til ESA, som om nødvendigt benytter sig af Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter (EUMETSAT).
5. Kommissionen overdrager, hvor det er relevant, koordineringen af den tekniske implementering af GMES-tjenesterne til kompetente EU-organer eller mellemstatslige organisationer.
Artikel 5
Levering af tjenester
1. Kommissionen træffer de fornødne foranstaltninger til at sikre effektiv konkurrence ved leveringen af GMES-tjenester og til at fremme små og mellemstore virksomheders deltagelse. Kommissionen fremmer anvendelsen af resultaterne fra GMES-tjenester til udvikling af downstream-sektoren.
2. Leveringen af GMES-tjenester skal, hvis det er relevant, decentraliseres for på europæisk plan at integrere eksisterende rum-, in situ- og referencedatafortegnelser og kapacitet i medlemsstaterne, for således at undgå overlapning. Anskaffelse af nye data, der overlapper eksisterende kilder, skal undgås, medmindre det teknisk set ikke er muligt eller det ikke er omkostningseffektivt at anvende eksisterende datasæt eller datasæt, der kan opgraderes.
3. Kommissionen kan, under hensyntagen til udtalelsen fra Brugerforummet, fastlægge eller validere hensigtsmæssige procedurer til certificering af dataproduktion inden for rammerne af GMES-programmet. Disse procedurer skal være gennemsigtige, verificerbare og auditerbare, således at brugeren sikres pålidelighed, sporbarhed og dataintegritet. Kommissionen sikrer, at disse procedurer gennemføres, når den indgår aftaler med GMES-tjenesteoperatører.
4. Kommissionen afgiver årligt beretning om de resultater, der er opnået ved gennemførelsen af denne artikel.
Artikel 6
EU-finansieringsformer
1. EU-finansiering kan antage følgende retlige former:
a)
uddelegeringsaftaler
b)
tilskud
c)
offentlige indkøbsaftaler.
2. Der skal sikres reel konkurrence, gennemsigtighed og ligebehandling, når der ydes finansiering fra Unionen. Hvor dette er begrundet, kan EU-tilskud antage særlige former, herunder partnerskabsrammeaftaler eller samfinansiering af driftstilskud eller tilskud til aktioner. Driftstilskud til organer, som forfølger mål af almen europæisk interesse, er ikke omfattet af finansforordningens bestemmelser om degression. Ved tilskud fastsættes den maksimale samfinansieringsandel efter forvaltningsproceduren i artikel 16, stk. 4.
3. Kommissionen afgiver beretning om tildeling af EU-midler til hver af de i artikel 3, stk. 1, omhandlede aktiviteter og om evalueringsprocessen og resultaterne af indkøbsudbuddene og af de kontrakter, der indgås i henhold til nærværende artikel, efter kontrakternes tildeling.
Artikel 7
Tredjelandes deltagelse
Følgende lande kan deltage i de operationelle aktioner, der er nævnt i artikel 3:
1)
EFTA-lande, som er kontraherende parter i EØS-aftalen, i overensstemmelse med betingelserne fastlagt i EØS-aftalen
2)
kandidatlande, samt potentielle kandidatlande, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen i overensstemmelse med rammeaftalerne eller protokoller til associeringsaftaler om de generelle principper for disse landes deltagelse i EU-programmer, der er indgået med disse lande
3)
Det Schweiziske Forbund, andre tredjelande, som ikke er nævnt i nr. 1) og 2), og internationale organisationer i henhold aftaler, som Unionen har indgået med sådanne tredjelande eller internationale organisationer i medfør af artikel 218 i TEUF, og som skal indeholde betingelserne og de nærmere regler for deres deltagelse.
Artikel 8
Finansiel støtte
1. Den finansieringsramme, der er tildelt til de operationelle aktioner som omhandlet i artikel 3, stk. 1, udgør 107 mio. EUR.
2. Bevillingerne godkendes årligt af budgetmyndigheden inden for den flerårige finansielle ramme.
3. Tredjelande og internationale organisationer kan også bidrage til GMES-programmet med yderligere finansiering.
Den i første afsnit omhandlede yderligere finansiering behandles som formålsbestemte indtægter, jf. finansforordningens artikel 18.
Artikel 9
GMES-data og -informationspolitik
1. Målene for data- og informationspolitikken i forbindelse med aktioner, der finansieres over GMES-programmet, skal være:
a)
at fremme anvendelse og deling af GMES-information og -data
b)
at sikre fuldstændig og åben adgang til information produceret af GMES-tjenesterne og data indsamlet gennem GMES-infrastrukturen med forbehold af relevante internationale aftaler, sikkerhedsrestriktioner og betingelser for licensudstedelse, herunder registrering og godkendelse af brugerlicenser
c)
at styrke markederne for jordobservation i Europa (navnlig i downstream-sektoren) for at skabe vækst og beskæftigelse
d)
at bidrage til et bæredygtigt og kontinuerligt udbud af GMES-data og -information
e)
at støtte de europæiske forsker-, teknologi- og innovationssamfund.
2. Med henblik på udformningen af en ramme, der skal sikre opfyldelsen af det mål for GMES-informations- og datapolitik, der er omhandlet i stk. 1, litra b), og som samtidig yder den nødvendige beskyttelse af de informationer, der produceres af GMES-tjenesterne og af data indsamlet gennem GMES' specialiserede infrastruktur, kan Kommissionen, ved hjælp af delegerede retsakter i henhold til artikel 10 og med forbehold af betingelserne i artikel 11 og 12, vedtage følgende foranstaltninger, samtidig med at der tages hensyn til data- og informationspolitikken for leverandører af nødvendige data til GMES, og uden at de nationale regler og procedurer for rummet og in-situ-infrastrukturer under national kontrol herved berøres:
a)
foranstaltninger til fastsættelse af betingelser for registrering af og udstedelse af licenser til GMES-brugere
b)
foranstaltninger til fastlæggelse af kriterier til begrænsning af adgangen til informationer produceret af GMES-tjenester og til data indsamlet gennem GMES' specialiserede infrastruktur.
Artikel 10
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2, indtil den 31. december 2013.
2. Så snart Kommissionen har vedtaget en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
3. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen med forbehold af betingelserne i artikel 11 og 12.
Artikel 11
Tilbagekaldelse af delegationen
1. Den i artikel 9, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.
2. Den institution, der har indledt en intern procedure med henblik på at afgøre, om delegationen af beføjelser skal tilbagekaldes, bestræber sig på at give den anden institution og Kommissionen meddelelse herom i rimelig tid, inden den endelig afgørelse træffes, og angiver samtidig, hvilke delegerede beføjelser der eventuelt kunne gøres til genstand for en tilbagekaldelse, samt den mulige begrundelse herfor.
3. Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning øjeblikkeligt eller på et senere tidspunkt, der præciseres i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 12
Indsigelser mod delegerede retsakter
1. Europa-Parlamentet eller Rådet kan gøre indsigelse mod en delegeret retsakt inden for en frist på to måneder fra meddelelsen.
Fristen forlænges med to måneder på initiativ af Europa-Parlamentet eller Rådet.
2. Har hverken Europa-Parlamentet eller Rådet ved udløbet af denne frist gjort indsigelse mod den delegerede retsakt, offentliggøres den i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft på den dato, der er fastsat heri.
Den delegerede retsakt kan offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og træde i kraft inden fristens udløb, hvis både Europa-Parlamentet og Rådet har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelse.
3. Gør Europa-Parlamentet eller Rådet indsigelse mod en delegeret retsakt, træder den ikke i kraft. Den institution, der gør indsigelse mod den delegerede retsakt, anfører begrundelsen herfor.
Artikel 13
Gennemførelsesforanstaltninger for data- og informationspolitikken og for forvaltningen af sikkerheden for GMES-komponenter og informationer
1. På baggrund af de i artikel 9, stk. 2, litra b), omhandlede kriterier, vedtager Kommissionen særlige foranstaltninger efter forskriftsproceduren i artikel 16, stk. 3, med henblik på at begrænse adgangen til informationer produceret af GMES-tjenester og til data indsamlet gennem GMES' specialiserede infrastruktur.
2. Kommissionen sikrer den overordnede koordinering med hensyn til sikkerheden for GMES-komponenter og -tjenester under hensyntagen til behovet for tilsyn med og integration af sikkerhedskravene for alle dets elementer, uden at de nationale regler og procedurer for rummet og in-situ-infrastrukturer under national kontrol herved berøres. Kommissionen vedtager efter forskriftsproceduren i artikel 16, stk. 3, navnlig foranstaltninger, der fastlægger de tekniske krav for at sikre kontrollen med og integriteten af systemet inden for GMES-rumkomponentprogrammet, og for at kontrollere adgangen til og håndteringen af de teknologier, der yder sikkerhed til GMES-rumkomponentprogrammet.
Artikel 14
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen overvåger og evaluerer gennemførelsen af de operationelle aktioner, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1.
2. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en midtvejsevalueringsrapport senest den 31. december 2012 og en efterfølgende evalueringsrapport senest den 31. december 2015.
Artikel 15
Gennemførelsesforanstaltninger
1. Kommissionen vedtager efter forvaltningsproceduren i artikel 16, stk. 4, det årlige arbejdsprogram, jf. finansforordningens artikel 110 og artikel 90 og 166 i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (15).
2. Bevillingerne til GMES-programmet kan også dække udgifter til forberedende aktiviteter, tilsyns-, kontrol-, audit- og evalueringsaktiviteter, som umiddelbart kræves til forvaltning af GMES-programmet og virkeliggørelse af dets mål, herunder navnlig undersøgelser, møder, informations- og publikationsaktiviteter og alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som Kommissionen afholder i forbindelse med forvaltningen af GMES-programmet.
Artikel 16
GMES-udvalget
1. Kommissionen bistås af et udvalg (»GMES-udvalget«).
2. GMES-udvalget kan mødes i særlige sammensætninger for at behandle konkrete emner, bl.a. emner i forbindelse med sikkerhed (»Sikkerhedsorganet«).
3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.
4. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.
5. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
Artikel 17
Brugerforum
1. Der oprettes et særligt organ, Brugerforummet. Det har til opgave at rådgive Kommissionen om fastlæggelse og validering af brugernes krav og om koordinering af GMES-programmet med dets brugere i den offentlige sektor.
2. Brugerforummets formandskab varetages af Kommissionen. Det sammensættes af GMES brugere i den offentlige sektor, der udpeges af medlemsstaterne.
3. Kommissionen stiller et sekretariat til rådighed for Brugerforummet.
4. Brugerforummet vedtager selv sin forretningsorden.
5. GMES-udvalget holdes fuldt ud informeret om Brugerforummets rådgivning med hensyn til gennemførelsen af GMES-programmet.
Artikel 18
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne forordning, at Unionens finansielle interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt eller ulovligt udbetalte beløb og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der er effektive, står i forhold til overtrædelsens omfang og har afskrækkende virkning, i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 samt forordning (EF) nr. 1073/1999.
2. I forbindelse med EU-foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne forordning, forstås ved uregelmæssighed enhver overtrædelse af en EU-bestemmelse og enhver misligholdelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade Den Europæiske Unions almindelige budget, ved afholdelse af en uretmæssig udgift, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95.
3. Aftaler i medfør af denne forordning, herunder aftaler med deltagende tredjelande og internationale organisationer, skal indeholde bestemmelser om tilsyn og finanskontrol, der gennemføres af Kommissionen eller af en bemyndiget repræsentant for denne, samt om revision, der gennemføres af Revisionsretten, om nødvendigt ved revision på stedet.
Artikel 19
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 22. september 2010.
32010R0911
L 276/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
22.09.2010.
UREDBA (EU) br. 911/2010 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 22. rujna 2010.
o Europskom programu za praćenje Zemlje (GMES) i njegovim početnim operativnim aktivnostima (2011. do 2013.)
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 189.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Europsko je vijeće na sastanku 15. i 16. lipnja 2001. u Göteborgu dogovorilo strategiju održivog razvoja radi uzajamnog jačanja gospodarskih, socijalnih i okolišnih politika te je Lisabonskom procesu dodalo okolišnu dimenziju.
(2)
U Rezoluciji od 21. svibnja 2007. o europskoj svemirskoj politici (3) donesenoj na četvrtom zajedničkom i popratnom sastanku Vijeća Europske unije i Vijeća Europske svemirske agencije na ministarskoj razini, osnovanog u skladu s člankom 8. stavkom 1. Okvirnog sporazuma između Europske zajednice i Europske svemirske agencije (4) („Vijeće za svemir”), Vijeće je priznalo stvarne i potencijalne doprinose svemirskih aktivnosti Lisabonskoj strategiji rasta i zapošljavanja kroz osiguravanje tehnologija i usluga koje omogućuju nastajanje europskog društva znanja i doprinose europskoj koheziji, te je naglasilo da svemir predstavlja značajan element europske strategije održivog razvoja.
(3)
U rezoluciji „Daljnji razvoj europske svemirske politike” (5) od 26. rujna 2008. donesenoj na petom zajedničkom i popratnom sastanku Vijeća za svemir naglašena je potreba za razvojem odgovarajućih instrumenata i programa financiranja EU-a, uzimajući u obzir specifičnosti svemirskog sektora, potrebu za jačanjem konkurentnosti toga sektora i njegove industrije i potrebu za uravnoteženom industrijskom strukturom; te za omogućavanjem dugoročnih ulaganja Unije u istraživanja i primjenu održivih svemirskih aplikacija korisnih za Uniju i njezine građane, posebno kroz proučavanje posljedica politika vezanih za svemir u okviru sljedeće financijske perspektive.
(4)
U Rezoluciji Europskog parlamenta od 20. prosinca 2008. o europskoj svemirskoj politici: „Europska svemirska politika” (6) ističe se potreba za pronalaženjem adekvatnih instrumenata i programa financiranja EU-a za europsku svemirsku politiku, u svrhu dopunjavanja sredstava iz Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (dalje u tekstu: Sedmi okvirni program), čime bi se različitim gospodarskim subjektima omogućilo srednjoročno i dugoročno planiranje njihovih aktivnosti, i naglašava da bi u sljedećem financijskom okviru trebalo uzeti u obzir adekvatne instrumente EU-a i programe financiranja koji bi omogućili dugoročna ulaganja Unije za svemirska istraživanja i za primjenu održivih svemirskih aplikacija u korist Unije i njezinih građana.
(5)
Globalno praćenje okoliša i sigurnosti (GMES) bilo je inicijativa za praćenje Zemlje koju je Unija vodila i provodila u partnerstvu s državama članicama i Europskom svemirskom agencijom (ESA). Njezin je primarni cilj pod nadzorom Unije osigurati informacijske usluge koje omogućuju pristup točnim podacima i informacijama iz područja okoliša i sigurnosti, koje su prilagođene potrebama korisnika. Time bi GMES trebao potaknuti bolje iskorištavanje potencijala politika inovacija, istraživanja i tehnološkog razvoja u području praćenja Zemlje. GMES bi između ostalog trebao biti ključno sredstvo za podržavanje bioraznolikosti, upravljanja ekosustavima, ublažavanja klimatskih promjena i prilagođavanja tim promjenama.
(6)
Da bi se ciljevi GMES-a postigli na održivoj osnovi potrebno je koordinirati aktivnosti različitih partnera uključenih u GMES, razviti i uspostaviti usluge i kapacitete za praćenje koji udovoljavaju potrebama korisnika te njima upravljati ne dovodeći u pitanje relevantna nacionalna i Europska sigurnosna ograničenja.
(7)
U tom bi kontekstu Komisiji u osiguravanju koordinacije doprinosa GMES-u od strane Unije, država članica i međuvladinih organizacija trebao pomagati odbor, kako bi se na najbolji način iskoristile postojeće mogućnosti i utvrdile manjkavosti koje bi trebalo riješiti na razini Zajednice. Odbor bi Komisiji isto tako trebao pomagati u nadziranju usklađene provedbe GMES-a. On bi trebao pratiti razvoj politika i omogućavati razmjenu dobre prakse u okviru GMES-a.
(8)
Komisija bi trebala biti odgovorna za provedbu sigurnosne politike GMES-a, pri čemu bi joj trebao pomagati navedeni odbor. U tu svrhu trebalo bi uspostaviti posebnu konfiguraciju tog odbora („Odbor za sigurnost”).
(9)
GMES bi trebao biti usmjeren prema korisnicima pa stoga zahtijeva stalno i učinkovito sudjelovanje korisnika, posebno u pogledu definiranja i potvrđivanja zahtjeva za usluge. Da bi GMES imao veću vrijednost za korisnike, njihovo bi sudjelovanje trebalo aktivno podupirati preko redovnih savjetovanja s krajnjim korisnicima iz javnog i privatnog sektora. Trebalo bi isto tako ustanoviti posebno tijelo (dalje u tekstu: Korisnički forum) radi lakšeg utvrđivanja zahtjeva korisnika, verifikacije sukladnosti usluga i koordinacije GMES-a s njegovim korisnicima iz javnog sektora.
(10)
U svrhu utvrđivanja okvira koji bi osigurao potpuni i otvoreni pristup informacijama proizvedenima u okviru usluga GMES-a i podacima prikupljenima kroz namjensku infrastrukturu GMES-a, uz istovremeno osiguravanje potrebne zaštite tih informacija i podataka, Komisiju bi trebalo ovlastiti da u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) donese delegirane akte o uvjetima za registraciju i izdavanje dozvola za korisnike GMES-a i kriterijima za ograničavanje pristupa podacima i informacijama GMES-a, uzimajući u obzir podatkovne i informacijske politike pružatelja podataka potrebnih za GMES i ne dovodeći u pitanje nacionalne propise i postupke koji se primjenjuju na infrastrukturu u svemiru i in situ pod nacionalnim nadzorom. Od posebne je važnosti da Komisija tijekom svojih pripremnih radnji obavi odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka.
(11)
Da bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ove Uredbe i delegiranih akata donesenih na temelju ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje, na temelju uvjeta i kriterija utvrđenih delegiranih aktima, posebnih mjera za ograničavanje pristupa informacijama proizvedenima u okviru usluga GMES-a i podacima prikupljenima kroz namjensku infrastrukturu GMES-a uključujući pojedinačne mjere kod kojih je uzeta u obzir osjetljivost tih informacija i podataka. Isto tako Komisiji bi trebalo dati ovlasti za usklađivanje dobrovoljnih priloga država članica i potencijalnih sinergija s relevantnim domaćim i međunarodnim inicijativama te inicijativama Unije, za utvrđivanje maksimalnih stopa sufinanciranja za dodjelu bespovratnih sredstava, za donošenje mjera za utvrđivanje tehničkih zahtjeva za osiguravanje nadzora i cjelovitosti sustava u okviru namjenskog programa za svemirsku komponentu GMES-a te za kontrolu pristupa tehnologijama i rukovanje tehnologijama koje osiguravaju sigurnost namjenskog programa za svemirsku komponentu GMES-a i za donošenje godišnjeg radnog programa GMES-a.
Prema članku 291. UFEU-a, pravila i glavna načela koja se odnose na mehanizme kojima države članice nadziru izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije unaprijed se utvrđuju uredbom donesenom u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom. Do donošenja te nove uredbe nastavlja se primjenjivati Odluka Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (7), uz izuzetak regulatornog postupka s kontrolom, koji se ne primjenjuje.
(12)
Budući da se GMES zasniva na partnerstvu između Unije, ESA-e i država članica, Komisija bi trebala nastojati nastaviti nedavno uspostavljen dijalog s ESA-om i državama članicama koje posjeduju odgovarajuća svemirska sredstva.
(13)
Usluge GMES-a potrebne su za poticanje stalne uporabe informacijskih izvora u privatnom sektoru za poticanje inovacija na temelju koje pružatelji usluga, od kojih su mnogi mala i srednja poduzeća (MSP), ostvaruju dodanu vrijednost.
(14)
GMES obuhvaća razvojne i operativne aktivnosti. Što se tiče operativnih aktivnosti, u svojim trećim smjernicama donesenima na sastanku Vijeća za svemir 28. studenoga 2005. Vijeće je podržalo provođenje GMES-a u fazama na temelju jasno definiranih prioriteta, počevši s razvojem triju hitnih službi u području odziva u izvanrednim situacijama, praćenja stanja kopna i pomorskih usluga.
(15)
Prve operativne usluge u području odziva u izvanrednim situacijama i praćenja stanja kopna bile su financirane u okviru pripremnih aktivnosti u skladu s člankom 49. stavkom 6. točkom (b) Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (8) (dalje u tekstu: Financijska uredba).
(16)
Osim razvojnih aktivnosti koje se financiraju u sklopu tematskog područja obuhvaćenog Sedmim okvirnim programom koje se odnosi na svemir, u razdoblju 2011.-2013. Unija bi trebala poduzeti mjere kojima će osigurati kontinuitet s pripremnim aktivnostima i uspostaviti operativne usluge na trajnijoj osnovi u područjima koja su tehnički dovoljno sazrela i imaju dokazani potencijal za razvoj silaznih („nizvodnih”) usluga.
(17)
U svom priopćenju od 12. studenoga 2008. pod naslovom „Globalno praćenje okoliša i sigurnosti (GMES): brinemo se za sigurniju planetu”, Komisija je ukratko opisala svoj pristup upravljanju i financiranju GMES-a i navela da tehničku provedbu GMES-a namjerava delegirati specijaliziranim entitetima, uključujući ESA-u za svemirsku komponentu GMES-a, radi njezinog jedinstvenog položaja i stručnosti.
(18)
Koordinaciju tehničke provedbe usluga GMES-a Komisija bi trebala prema potrebi povjeriti nadležnim tijelima Unije ili međuvladinim organizacijama kao što su Europska agencija za okoliš i Europski centar za srednjoročne vremenske prognoze.
(19)
Operativne usluge u području upravljanja izvanrednim situacijama i humanitarnih intervencija potrebne su radi koordinacije postojećih kapaciteta Unije i njezinih država članica radi bolje pripremljenosti, pružanja pomoći i normaliziranja stanja u slučaju prirodnih katastrofa i katastrofa koje prouzroči čovjek, koje često imaju štetne posljedice za okoliš. Budući da bi klimatske promjene mogle dovesti do većeg broja izvanrednih situacija, GMES će imati ključnu ulogu u podržavanju mjera za prilagođavanje klimatskim promjenama. GMES usluge stoga bi trebale osigurati geoprostorne informacije kao podršku pri odzivu u izvanrednim situacijama i pružanju humanitarne pomoći.
(20)
Usluge praćenja stanja kopna važne su za praćenje biološke raznolikosti i ekosustava i kao potpora mjerama za ublažavanje klimatskih promjena i prilagođavanje tim promjenama i za upravljanje širokim rasponom resursa i politika, od kojih je većina povezana s prirodnim okolišem: tlom, vodom, poljoprivredom, šumarstvom, energijom i komunalnim uslugama, izgrađenim područjima, rekreacijskim objektima, infrastrukturom i prometom. Operativne usluge praćenja stanja kopna potrebne su kako na europskoj tako i na globalnoj razini, razvijaju se u suradnji s državama članicama, trećim zemljama u Europi i partnerima izvan Europe te Ujedinjenim narodima.
(21)
Usluge GMES-a u području morskog okoliša važne su kao potpora integriranim europskim kapacitetima za oceansku prognostiku i praćenje te za buduću izradu ključnih klimatskih varijabli (ECV). One su bitan element za praćenje klimatskih promjena, praćenje stanja morskog okoliša i pružanje potpore prometnoj politici.
(22)
Usluge praćenja atmosfere važne su za praćenje kvalitete zraka, atmosferske kemije i sastava. One su isto tako bitan element za praćenje klimatskih promjena i za buduću izradu ključnih klimatskih varijabli (ECV). Redovito prikupljanje podataka o stanju atmosfere potrebno je na regionalnoj i globalnoj razini.
(23)
Sigurnosne usluge važan su dio inicijative GMES. Europa će imati koristi od uporabe sredstava in situ i u svemiru kao potpore pri izvođenju usluga koje su odgovor na izazove s kojima se Europa suočava u području sigurnosti, posebno kontrole granica, pomorskog nadzora i potpore vanjskim aktivnostima Unije.
(24)
Praćenje klimatskih promjena trebalo bi omogućiti ublažavanje njihovih posljedica i odgovarajuće prilagodbe. Osobito bi trebalo doprinijeti osiguravanju ECV-a, analizi klime i projekcijama na razini koja je relevantna za prilagođavanje i ublažavanje te pružanje odgovarajućih usluga.
(25)
Pružanje operativnih usluga financiranih u skladu s ovom Uredbom ovisi o pristupu podacima prikupljenima uporabom svemirske infrastrukture te opreme u zraku, na moru i na tlu (infrastrukture in situ) i u okviru istraživačkih programa. Poštujući u potpunosti načela supsidijarnosti i proporcionalnosti trebalo bi osigurati pristup traženim podacima, a prema potrebi se može podržati prikupljanje podataka in situ koje će dopunjavati postojeće aktivnosti na razini Unije i na nacionalnoj razini. Mora se osigurati stalna raspoloživost temeljne infrastrukture za motrenje in situ i u svemiru, uključujući svemirsku infrastrukturu koja je razvijena posebno za GMES u okviru ESA-inog programa za svemirsku komponentu GMES-a (dalje u tekstu „Sentineli”). Prvi bi Sentineli trebali ući u početnu operativnu fazu 2012. godine.
(26)
Komisija bi trebala osigurati komplementarnost istraživačkih i razvojnih aktivnosti iz Sedmog okvirnog programa koje su povezane s programom GMES, doprinosa Unije početnim aktivnostima iz programa GMES, aktivnosti partnera u programu GMES i već postojećih struktura kao što su europski podatkovni centri.
(27)
Početne operativne aktivnosti iz programa GMES trebalo bi provoditi u skladu s ostalim relevantnim politikama, instrumentima i aktivnostima Unije, posebno politikama zaštite okoliša, sigurnosti, konkurentnosti, inovacija, kohezije, istraživanja, transporta, tržišnog natjecanja i međunarodne suradnje, s europskim programom Globalnih navigacijskih satelitskih sustava (GNSS) i programom zaštite osobnih podataka. Nadalje, podaci iz programa GMES trebali bi biti u skladu s referentnim prostornim informacijama država članica i podržavati razvoj infrastrukture za prostorne informacije u Uniji ustanovljene Direktivom 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (Inspire) (9). GMES bi isto tako trebao nadopuniti Europski sustav razmjene informacija o okolišu (SEIS) i aktivnosti Unije u području odziva u izvanrednim situacijama.
(28)
GMES i njegove početne operativne aktivnosti trebale bi se smatrati europskim doprinosom izgradnji Globalnog sustava svih sustava motrenja (GEOSS), razvijenog u okviru Skupine za motrenje Zemlje (GEO).
(29)
Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru i okvirnim sporazumima s državama kandidatkinjama i potencijalnim državama kandidatkinjama predviđa se sudjelovanje tih država u programima Unije. Sudjelovanje ostalih trećih zemalja i međunarodnih organizacija trebalo bi omogućiti zaključivanjem međunarodnih sporazuma u tu svrhu.
(30)
Ovom se Uredbom za cjelokupno trajanje početnih operativnih aktivnosti GMES-a predviđa financijska omotnica od 107 milijuna EUR koja za proračunsko tijelo tijekom proračunskog postupka predstavlja osnovni referentni okvir u smislu točke 37. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom upravljanju (10) (dalje u tekstu: Međuinstitucionalni sporazum). Predviđa se da će ta financijska omotnica biti dopunjena iznosom od 209 milijuna EUR iz tematskog područja „Svemir”, Sedmog okvirnog programa, namijenjenim za prateća istraživanja koja će se provoditi uz početne operativne aktivnosti GMES-a i kojima bi trebalo upravljati u skladu s primjenjivim pravilima i postupcima odlučivanja iz Sedmog okvirnog programa. Tim dvama izvorima financiranja trebalo bi upravljati koordinirano kako bi se osigurao ujednačeni napredak u provođenju GMES-a.
(31)
Ta financijska omotnica u skladu je s gornjom granicom podnaslova 1.a višegodišnjeg financijskog okvira (dalje u tekstu VFO) 2007.-2013., ali razlika koja ostaje u podnaslova 1.a za razdoblje 2011.-2013. vrlo je mala. Trebalo bi naglasiti da će godišnji iznos biti utvrđen tijekom godišnjeg proračunskog postupka, u skladu s točkom 37. Međuinstitucionalnog sporazuma.
(32)
Taj bi fond po mogućnosti trebalo dodatno povećati kako bi se odobrena sredstva za preuzete obveze mogla dodijeliti za svemirsku komponentu u sadašnjem VFO-u. Konkretno se to odnosi na rad serije A satelita Sentinel, lansiranje serije B i nabavu ključnih komponenti za seriju C.
(33)
U tu svrhu Komisija bi trebala u okviru revizije na polovini razdoblja sadašnjeg VFO-a, a prije kraja 2010. godine, istražiti mogućnost dodatnog financiranja GMES-a unutar ukupnog proračuna Unije tijekom VFO-a 2007.-2013.
(34)
Dodjelu svih dodatnih sredstava ovoj Uredbi pored već dodijeljenih 107 milijuna EUR trebalo bi razmotriti u okviru rasprava o budućnosti europske svemirske politike, posebno o nabavi i upravljanju.
(35)
Komisija bi isto tako u prvoj polovici 2011. godine trebala podnijeti dugoročnu financijsku strategiju za budući VFO, ne dovodeći u pitanje ishod pregovora o VFO-u 2014.-2020.
(36)
Komisija bi kod financijskog planiranja trebala osigurati održavanje kontinuiteta podataka, kako tijekom razdoblja početnih operativnih aktivnosti GMES-a (2011. do 2013.) tako i po završetku tog razdoblja, te korištenje usluga bez prekida i ograničenja.
(37)
Države članice, treće zemlje i međunarodne organizacije trebale bi u skladu s Financijskom uredbom slobodno doprinositi programima na temelju odgovarajućih sporazuma.
(38)
Pristup informacijama u okviru GMES-a trebao bi biti potpun i otvoren, ne dovodeći u pitanje relevantna sigurnosna ograničenja ili podatkovne politike država članica i drugih organizacija koje doprinose GMES-u dajući podatke i informacije. To je potrebno za promicanje uporabe i razmjene podataka i informacija o motrenju Zemlje u skladu s načelima SEIS-a, Inspirea and GEOSS-a. Kod potpunog i otvorenog pristupa podacima trebalo bi također uzeti u obzir postojeće osiguravanje podataka na komercijalnoj osnovi i promicati u Europi jačanje tržišta podataka dobivenih motrenjem Zemlje, posebno u silaznim sektorima, radi povećanja rasta i zapošljavanja.
(39)
Prema Priopćenju Komisije od 28. listopada 2009. pod naslovom „Globalno praćenje okoliša i sigurnosti (GMES): izazovi i nove mjere za svemirsku komponentu”, za Sentinele bi trebala postojati politika potpunog i neometanog pristupa podacima, kroz sustav besplatnog izdavanja dozvola i elektroničkog pristupa, uz poštivanje sigurnosnih interesa. Cilj takvog pristupa je maksimiziranje korisne uporabe podataka dobivenih preko Sentinela za najširi mogući raspon primjena i stimuliranje preuzimanja informacija koje se temelje na podacima dobivenim motrenjem Zemlje, za sve krajnje korisnike.
(40)
Aktivnosti financirane u skladu s ovom Uredbom trebalo bi pratiti i ocjenjivati kako bi se omogućile prilagodbe.
(41)
Isto bi tako trebalo poduzeti odgovarajuće mjere za sprečavanje nepravilnosti i prijevara i potrebne korake za vraćanje izgubljenih, krivo uplaćenih ili nepravilno uporabljenih sredstava, u skladu s Uredbama Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (11) i (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (12) i Uredbom (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (13).
(42)
Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti cilj ove Uredbe, odnosno uspostavu programa GMES i njegovih početnih operativnih aktivnosti, jer će početne operativne aktivnosti GMES-a obuhvatiti i paneuropske mogućnosti i ovisiti o koordiniranom pružanju usluga u svim državama članicama koje bi isto tako trebalo koordinirati na razini Unije, što se zbog obima aktivnosti može bolje postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere, u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom razmjernosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Uredba ne prekoračuje ono što je potrebno za postizanje tog cilja, posebno s obzirom na ulogu Komisije kao koordinatora nacionalnih aktivnosti,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom uspostavlja europski program praćenja Zemlje pod nazivom GMES i pravila za provedbu njegovih početnih operativnih aktivnosti tijekom razdoblja 2011.-2013.
Članak 2.
Područje primjene GMES-a
1. Program GMES temelji se na istraživačkim aktivnostima koje se provode u skladu s Odlukom br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. - 2013.) (14) i ESA-inog Programa za svemirsku komponentu GMES-a.
2. Program GMES obuhvaća sljedeće:
(a)
uslužnu komponentu koja osigurava pristup informacijama za potporu u sljedećim područjima:
-
praćenje atmosfere,
-
praćenje klimatskih promjena za potporu politikama prilagođavanja i ublažavanja,
-
upravljanje izvanrednim situacijama,
-
praćenje kopna,
-
praćenje morskog okoliša,
-
sigurnost;
(b)
svemirska komponenta koja osigurava održivo motrenje iz zraka za područja usluga iz točke (a);
(c)
komponenta in situ koja osigurava motrenje pomoću opreme u zraku, na moru i na kopnu, za područja usluga iz točke (a).
Članak 3.
Početne operativne aktivnosti GMES-a (2011. do 2013.)
1. Početne operativne aktivnosti pokrivaju razdoblje 2011.-2013. i mogu obuhvaćati operativne aktivnosti u sljedećim područjima:
1.
područja usluga iz članka 2. stavka 2. točke (a);
2.
mjere za potporu korištenja usluga od strane korisnika;
3.
pristup podacima;
4.
potpora za prikupljanje podataka in situ;
5.
svemirska komponenta GMES-a.
2. Ciljevi operativnih aktivnosti iz stavka 1. definirani su u Prilogu.
Članak 4.
Organizacijsko uređenje
1. Komisija osigurava koordinaciju programa GMES i aktivnosti na nacionalnoj i međunarodnoj razini te na razini Unije, posebno GEOSS. Primjena i djelovanje GMES-a temelji se na partnerstvu između Unije i država članica, u skladu s pravilima i postupcima svake od njih. Dobrovoljni doprinosi država članica i moguće sinergije s relevantnim nacionalnim i međunarodnim inicijativama i inicijativama Unije koordiniraju se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 16. stavka 5.
2. Komisija upravlja sredstvima dodijeljenima za aktivnosti obuhvaćene ovom Uredbom u skladu s Financijskom uredbom i postupkom upravljanja iz članka 16. stavka 4. Ona osigurava komplementarnost i usklađenost programa GMES s drugim relevantnim politikama, instrumentima i aktivnostima Unije, posebno u području okoliša, sigurnosti, konkurentnosti i inovacija, kohezije, istraživanja (posebno aktivnosti Sedmog okvirnog programa povezane s GMES-om, ne dovodeći u pitanje Odluku br. 1982/2006/EZ), transporta i tržišnog natjecanja, međunarodne suradnje, s europskim programom Globalni navigacijski satelitski sustavi (GNSS), programom zaštite osobnih podataka i postojećih prava na intelektualno vlasništvo, s Direktivom 2007/2/EZ, Europskim sustavom razmjene podataka o okolišu (SEIS) i aktivnostima Unije u području odziva u izvanrednim situacijama.
3. Budući da je program GMES usmjeren prema korisniku, Komisija osigurava da specifikacije usluga odgovaraju potrebama korisnika. U tu svrhu ona uspostavlja transparentni mehanizam za redovito sudjelovanje korisnika i savjetovanje s njima, koji omogućuje utvrđivanje zahtjeva korisnika na razini unije i nacionalnoj razini. Komisija osigurava koordinaciju s odgovarajućim korisnicima iz javnog sektora u državama članicama, trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. Zahtjeve za podacima o uslugama utvrđuje Komisija nakon savjetovanja s forumom korisnika.
4. Tehnička koordinacija i provedba svemirske komponente GMES-a dodjeljuje se ESA-i, uz potporu Europske organizacije za korištenje meteoroloških satelita (EUMETSTAT), prema potrebi.
5. Komisija prema potrebi povjerava koordinaciju tehničke provedbe usluga GMES-a nadležnim tijelima ili međuvladinim organizacijama.
Članak 5.
Pružanje usluga
1. Komisija poduzima odgovarajuće mjere za osiguranje usluga GMES-a i za promicanje sudjelovanja malih i srednjih poduzeća (MSP). Komisija omogućuje korištenje rezultata usluga GMES-a za razvoj silaznog sektora.
2. Pružanje usluga GMES-a je decentralizirano, gdje je primjereno, kako bi se postojeće baze podataka prikupljenih iz svemira, in situ i referentnih podataka i kapaciteti za njihovo prikupljanje decentralizirali i integrirali na europskoj razini, tako izbjegavajući dupliciranje. Izbjegava se prikupljanje novih podataka koji dupliciraju postojeće izvore, osim ako korištenje postojećih ili obnovljivih setova podataka nije tehnički izvedivo ili isplativo.
3. Uzimajući u obzir mišljenje foruma korisnika, Komisija može utvrditi ili potvrditi odgovarajuće postupke za certificiranje proizvodnje podataka u okviru programa GMES. Ti su postupci transparentni, mogu se provjeravati i podvrgavati reviziji kako bi se za korisnika osigurala njihova autentičnost, sljedivost i cjelovitost. U svojim ugovornim dogovorima s pružateljima usluga GMES, Komisija osigurava da se ti postupci provode.
4. Komisija svake godine izvješćuje o postignutim rezultatima u primjeni ovog članka.
Članak 6.
Oblici financiranja od strane Unije
1. Financiranje od strane Unije može imati sljedeće pravne oblike:
(a)
sporazumi o delegiranju;
(b)
bespovratna sredstva;
(c)
ugovori o javnoj nabavi.
2. Pri financiranju od strane Unije osigurava se istinsko tržišno natjecanje, transparentnost i jednako postupanje. Ako je opravdano, bespovratna sredstva koja dodjeljuje Unija mogu se osigurati u posebnim oblicima, uključujući okvirne sporazume o partnerstvu ili sufinanciranje aktivnosti ili bespovratna sredstva za poslovanje. Dodjela bespovratnih sredstva za poslovanje tijelima koja ostvaruju ciljeve od općeg europskog interesa ne podliježe odredbama Financijske uredbe o postupnom smanjivanju. Za bespovratna sredstva maksimalna stopa sufinanciranja određuje se u skladu s postupkom upravljanja iz članka 16. stavka 4.
3. Komisija izvješćuje o dodjeli sredstava Unije za svaku od aktivnosti navedenih u članku 3. stavku 1., o postupku ocjenjivanja i rezultatima natječaja javne nabave i o ugovorima sklopljenim na temelju ovog članka, nakon dodjele ugovora.
Članak 7.
Sudjelovanje trećih zemalja
U operativnim aktivnostima iz članka 3. mogu sudjelovati sljedeće zemlje:
1.
Države članice Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA) koje su ugovorne stranke Sporazuma o EGP-u.
2.
Države kandidatkinje, kao i potencijalne kandidatkinje uključene u proces stabilizacije i pridruživanja u skladu s okvirnim sporazumima ili protokolom uz sporazum o pridruživanju, o općim načelima za sudjelovanje tih zemalja u programima Unije, zaključenima s tim zemljama.
3.
Švicarska Konfederacija, ostale treće zemlje koje nisu navedene u točkama 1. i 2. i međunarodne organizacije, u skladu sa sporazumima koje Unija sklopi s tim trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama u skladu s člankom 218. UFEU-a, kojima se utvrđuju uvjeti i detaljna pravila za njihovo sudjelovanje.
Članak 8.
Financiranje
1. Financijska omotnica dodijeljena za operativne aktivnosti iz članka 3. stavka 1. iznosi 107 milijuna EUR.
2. Svake godine proračunsko tijelo odobrava financijska sredstva u okviru granica utvrđenih u VFO-u.
3. Dodatno financiranje za program GMES mogu osigurati i treće zemlje ili međunarodne organizacije.
Dodatno financiranje iz prvog podstavka tretira se kao namjenski prihod u skladu s člankom 18. Financijske uredbe.
Članak 9.
Politika u pogledu podataka i informacija GMES-a
1. Politika u pogledu podataka i informacija za aktivnosti u okviru programa GMES:
(a)
promicanje uporabe i razmjene informacija i podataka GMES-a;
(b)
potpun i otvoren pristup informacijama proizvedenima u okviru usluga GMES-a i podacima prikupljenima kroz namjensku infrastrukturu GMES-a, koji podliježe odgovarajućim međunarodnim sporazumima, sigurnosnim ograničenjima i uvjetima za izdavanje dozvola, uključujući registraciju i prihvaćanje dozvola korisnika;
(c)
jačanje tržištâ za motrenje Zemlje u Europi, posebno u silaznom sektoru, s ciljem omogućavanja rasta i stvaranja radnih mjesta;
(d)
doprinos održivosti i kontinuitetu osiguravanja podataka i informacija GMES-a;
(e)
podrška europskim istraživačkim, tehnološkim i inovacijskim zajednicama.
2. U svrhu utvrđivanja okvira za osiguravanje ispunjavanja cilja politike u pogledu informacija i podataka GMES-a iz stavka 1. točke (b) uz istovremeno osiguravanje potrebne zaštite informacija koje su proizvod usluga GMES-a i podataka prikupljenih kroz namjensku infrastrukturu GMES-a, Komisija može donijeti, putem delegiranih akata u skladu s člankom 10. i podložno uvjetima navedenima u člancima 11. i 12., sljedeće mjere, uzimajući u obzir politike u pogledu podataka i informacija davatelja podataka potrebnih za GMES i ne dovodeći u pitanje nacionalna pravila i postupke koji se primjenjuju na infrastrukturu in situ i u svemiru, koja je pod nacionalnom kontrolom:
(a)
mjere za utvrđivanje uvjeta registracije i izdavanja dozvola za korisnike GMES-a;
(b)
mjere za utvrđivanje kriterija za ograničavanje pristupa informacijama koje su proizvod usluga GMES-a i podacima prikupljenima pomoću namjenske infrastrukture GMES-a.
Članak 10.
Provedba delegiranja
1. Ovlasti za donošenje delegiranih akata iz članka 9. stavka 2. dodjeljuju se Komisiji do 31. prosinca 2013.
2. Čim Komisija donese delegirani akt, o tome istovremeno službeno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
3. Ovlasti za donošenje delegiranih akata dodjeljuju se Komisiji pod uvjetima iz članaka 11. i 12.
Članak 11.
Opoziv delegiranih ovlasti
1. Europski parlament ili Vijeće mogu u svakom trenutku opozvati delegirane ovlasti iz članka 9. stavka 2.
2. Institucija koje ja započela unutarnji postupak odlučivanja o eventualnom opozivu delegiranih ovlasti nastoji o tome informirati druge institucije i Komisiju u razumnom roku prije donošenja konačne odluke, navodeći delegirane ovlasti koje bi mogle biti predmet opoziva i moguće razloge za opoziv.
3. Odlukom o opozivu prestaju važiti ovlasti navedene u toj odluci. Odluka proizvodi učinke odmah ili kasnije, na dan koji je u njoj naveden. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. Objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
Članak 12.
Prigovori na delegirane akte
1. Europski parlament ili Vijeće može uložiti prigovor na delegirani akt u roku od 2 mjeseca od dana službene obavijesti.
Na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća taj se rok produžuje za 2 mjeseca.
2. Ako po isteku tog razdoblja ni Europski parlament ni Vijeće ne uloži prigovor na delegirani akt, on se objavljuje u Službenom listu Europske unije i stupa na snagu na dan koji je u njemu naveden.
Delegirani se akt može objaviti u Službenom listu Europske unije i stupiti na snagu prije isteka tog roka ako su i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da nemaju namjeru uložiti prigovore.
3. Ako Europski parlament ili Vijeće uloži prigovor na delegirani akt, akt ne stupa na snagu. Institucija koja uloži prigovor navodi razloge za ulaganje prigovora na delegirani akt.
Članak 13.
Provedbene mjere u vezi s politikom u pogledu podataka i informacija te upravljanjem sigurnošću komponenata i informacija GMES-a
1. Na temelju kriterija iz članka 9. stavka 2. točke (b). Komisija u skladu s regulatornim postupkom iz članka 16. stavka 3. donosi posebne mjere za ograničavanje pristupa informacijama proizvedenima u okviru usluga GMES-a i podacima prikupljenima kroz namjensku infrastrukturu GMES-a.
2. Komisija osigurava sveobuhvatnu koordinaciju u pogledu sigurnosti komponenata i usluga GMES-a, uzimajući u obzir potrebu za nadzorom i integracijom sigurnosnih zahtjeva za sve njegove elemente, ne dovodeći u pitanje nacionalna pravila i postupke koji se primjenjuju na infrastrukturu in situ i u svemiru pod nacionalnom kontrolom. Komisija posebno u skladu s regulatornim postupkom iz članka 16. stavka 3. donosi mjere za utvrđivanje tehničkih zahtjeva radi osiguravanja kontrole cjelovitosti sustava u okviru namjenskog programa svemirske komponente GMES-a, te za kontrolu pristupa tehnologijama koje osiguravaju sigurnost namjenskog programa svemirske komponente GMES-a i za upravljanje tim tehnologijama.
Članak 14.
Praćenje i ocjenjivanje
1. Komisija prati i ocjenjuje provedbu operativnih aktivnosti iz članka 3. stavka 1.
2. Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi privremeno izvješće o ocjenjivanju do 31. prosinca 2012. i izvješće o naknadnom ocjenjivanju do 31. prosinca 2015.
Članak 15.
Provedbene mjere
1. Komisija donosi godišnji radni program u skladu s člankom 110. Financijske uredbe i člancima 90. i 166. Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 od 23. prosinca 2002. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (15) u skladu s upravnim postupkom iz članka 16. stavka 4. ove Uredbe.
2. Dodijeljena financijska sredstva za program GMES mogu isto tako pokriti troškove vezane za aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i ocjenjivanja, koje su potrebne neposredno za upravljanje programom GMES i za postizanje njegovih ciljeva, posebno studije, sastanke, informiranje i objavljivanje, zajedno sa svim drugim troškovima tehničke i administrativne pomoći koji mogu nastati pri upravljanju Komisije programom GMES.
Članak 16.
Odbor za GMES
1. Komisiji pomaže odbor (dalje u tekstu „Odbor za GMES”).
2. Odbor za GMES može se sastajati u posebnim sastavima za rješavanje konkretnih pitanja, posebno onih povezanih sa sigurnošću (dalje u tekstu: „Odbor za sigurnost”).
3. Prilikom upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe iz njezinog članka 8.
Razdoblje predviđeno člankom 5. stavkom 6. Odluke 1999/468/EZ je 2 mjeseca.
4. Prilikom upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 4. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe iz njezinog članka 8.
Razdoblje predviđeno člankom 4. stavkom 3. Odluke 1999/468/EZ je 2 mjeseca.
5. Prilikom upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 3. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe iz njezinog članka 8.
Članak 17.
Forum korisnika
1. Ovime se osniva Forum korisnika kao namjensko tijelo. Ono savjetuje Komisiju u vezi s utvrđivanjem i vrednovanjem zahtjeva korisnika te s koordinacijom programa GMES s njegovim korisnicima iz javnog sektora.
2. Forumu korisnika predsjedava Komisija. On se sastoji od korisnika GMES-a iz javnog sektora koje imenuju države članice.
3. Tajništvo Foruma korisnika osigurava Komisija.
4. Forum korisnika donosi svoj poslovnik.
5. Odbor za GMES je u cijelosti obaviješten o savjetima Foruma korisnika u pogledu provođenja programa GMES.
Članak 18.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Komisija osigurava da se pri provođenju aktivnosti financiranih u okviru ove Uredbe štite financijski interesi Unije primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i bilo kakvih drugih nezakonitih radnji, provođenjem učinkovitih kontrola i vraćanjem neutemeljeno isplaćenih iznosa, u slučaju otkrivanja nepravilnosti, kroz učinkovite, razmjerne i odvraćajuće kazne, u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 2988/95, Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 i Uredbom (EZ) br. 1073/1999.
2. Za aktivnosti Unije financirane u okviru ove Uredbe, pojam nepravilnosti iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 2988/95 znači svako kršenje odredaba prava Unije ili svako neispunjavanje ugovorne obveze, koje je posljedica djelovanja ili propusta gospodarskog subjekta i koje zbog neopravdanih troškova utječe ili bi moglo utjecati tako da dovede u pitanje opći proračun Europske unije.
3. Sporazumima sklopljenima na temelju ove Uredbe, uključujući sporazume sklopljene s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama sudionicama, predviđa se nadzor i financijska kontrola koju provodi Komisija ili njezin ovlašteni predstavnik i revizije koje provodi Revizorski sud, prema potrebi one na licu mjesta.
Članak 19.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 22. rujna 2010.