RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 559/2012
af 26. juni 2012
om afslutning af den delvise interimsundersøgelse af udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i bl.a. Indien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2009/597 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), (»grundforordningen«), særlig artikel 19 og 24,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Tidligere undersøgelse og gældende udligningsforanstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 2603/2000 (2) indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i bl.a. Indien. De endelige resultater og konklusioner af en fremskyndet fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 20 er beskrevet i Rådets forordning (EF) nr. 1645/2005 (3). Efter en udløbsundersøgelse indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 193/2007 (4) en endelig udligningstold i en periode på yderligere fem år. Udligningsforanstaltningerne blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1286/2008 (5) efter en delvis interimsundersøgelse (»den seneste fornyede undersøgelse«). Udligningsforanstaltningerne består i en specifik told. Tolden er mellem 0 og 106,5 EUR/ton på importen fra individuelt nævnte indiske producenter med en resttold på 69,4 EUR/ton på importen fra alle andre producenter.
(2)
Efter at en af de indiske virksomheder, South Asian Petrochem Ltd, havde ændret navn, konkluderede Kommissionen ved meddelelse 2010/C 335/07 (6), at resultaterne af antisubsidieundersøgelsen, for så vidt angår South Asian Petrochem Ltd, også burde finde anvendelse på Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.2. Gældende antidumpingforanstaltninger
(3)
Ved forordning (EF) nr. 2604/2000 (7) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af PET med oprindelse i bl.a. Indien. Der blev efterfølgende gennemført en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (8) (»antidumpinggrundforordningen«) vedrørende South Asian Petrochem Ltd, og de endelige resultater og konklusioner heraf er beskrevet i Rådets forordning (EF) nr. 1646/2005 (9). Efter en udløbsundersøgelse indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 192/2007 (10) en endelig antidumpingtold for en periode på yderligere fem år. Antidumpingforanstaltningerne blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1286/2008 efter en delvis interimsundersøgelse. Foranstaltningerne blev fastsat til niveauet for skadestærsklen og bestod i specifikke antidumpingtoldsatser. Tolden varierer mellem 87,5 og 200,9 EUR/ton på importen fra individuelt nævnte indiske producenter med en resttold på 153,6 EUR/ton på importen fra alle andre producenter (»de gældende antidumpingforanstaltninger«).
(4)
Efter at en af de indiske virksomheder, South Asian Petrochem Ltd, havde ændret navn, konkluderede Kommissionen ved meddelelse 2010/C 335/06 (11), at resultaterne af antidumpingundersøgelsen, for så vidt angår South Asian Petrochem Ltd, også burde finde anvendelse på Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
(5)
Ved afgørelse 2005/697/EF (12) godtog Kommissionen tilsagn fra South Asian Petrochem Ltd om en mindsteimportpris (»tilsagnet«). Efter en navneforandring konkluderede Kommissionen ved meddelelse 2010/C 335/05 (13), at tilsagnet fra South Asian Petrochem Ltd også burde finde anvendelse på Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.3. Indledning af en delvis interimsundersøgelse
(6)
En anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 19 blev indgivet af Dhunseri Petrochem & Tea Limited, en indisk eksporterende producent af PET (»ansøgeren«). Anmodningen var begrænset til en undersøgelse af subsidieaspektet, for så vidt angår ansøgeren. Ansøgeren anmodede samtidig om den fornyede undersøgelse af de nuværende antidumpingforanstaltninger. Den resterende antidumping- og udligningstold anvendes på import af varer fremstillet af ansøgeren, og ansøgerens salg til EU er omfattet af tilsagnet.
(7)
Ansøgeren fremlagde umiddelbare beviser for, at det ikke længere var nødvendigt at fastholde foranstaltningen på dens nuværende niveau for at modvirke den udligningsberettigede subsidiering. Ansøgeren fremlagde navnlig umiddelbare beviser for, at dennes subsidiebeløb er dalet til et niveau et godt stykke under den toldsats, som i øjeblikket finder anvendelse på virksomheden. Denne nedbringelse af det samlede subsidieniveau skyldes navnlig, at den ikke længere har status som eksportorienteret virksomhed (EOU). EOU-ordningen, som indebærer subsidier på 13,5 %, tegnede sig for langt størstedelen af de 13,9 % i subsidier, som blev konstateret i forbindelse med den fremskyndede fornyede undersøgelse.
(8)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at anmodningen indeholdt tilstrækkelige umiddelbare beviser, og offentliggjorde den 2. april 2011 ved meddelelse 2011/C 102/08 (14) om indledning af en delvis interimsundersøgelse (»nærværende undersøgelse«) i henhold til grundforordningens artikel 19. Undersøgelsen var begrænset til en undersøgelse af subsidieringsaspektet, for så vidt angår ansøgeren.
1.4. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(9)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, repræsentanterne for eksportlandet og sammenslutningen af EU-producenter om indledningen af den fornyede undersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(10)
En af de interesserede parter anmodede om og blev indrømmet en høring.
(11)
For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen et spørgeskema til ansøgeren og den indiske regering og modtog besvarelser inden for den fastsatte frist.
(12)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på fastlæggelsen af subsidiering. Kommissionen foretog kontrolbesøg på stedet hos ansøgeren i Kolkata, Indien, og hos de indiske myndigheder i New Delhi (generaldirektoratet for udenrigshandel og handelsministeriet) og i Kolkata (handels- og industriministeriet, regeringen i Vestbengalen).
1.5. Den nuværende undersøgelsesperiode
(13)
Subsidieundersøgelsen omfattede perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
1.6. Sideløbende antidumpingundersøgelse
(14)
Den 2. april 2011 bekendtgjorde Kommissionen ved meddelelse 2011/C 102/09 (15) indledningen af en delvis interimsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger i henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 11, stk. 3, der var begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet, for så vidt angår ansøgeren.
(15)
I forbindelse med den sideløbende antidumpingundersøgelse blev det konstateret, at ændringerne ikke er af varig karakter. Følgelig afsluttedes undersøgelsen, uden at de gældende foranstaltninger blev ændret.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(16)
Den undersøgte vare er PET med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628- 5, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3907 60 20 og med oprindelse i Indien (»den pågældende vare«).
2.2. Samme vare
(17)
Undersøgelsen viste, at den pågældende vare produceret i Indien og solgt til Unionen er identisk med hensyn til fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål med den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien. Det konkluderes derfor, at varer solgt på hjemmemarkedet og eksportmarkedet er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c).
3. RESULTATER AF UNDERSØGELSEN
3.1. Subsidiering
(18)
På grundlag af de oplysninger, der blev forelagt af den indiske regering og ansøgeren, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:
Landsdækkende ordninger:
a)
Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)
b)
Export Oriented Units (»EOU«) (eksportorienterede virksomheder)/Export Processing Zones (»EPZ«) (eksportforarbejdningszoner)/Special Economic Zones (»SEZ«) (særlige økonomiske zoner)
c)
Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)
d)
Focus Market Scheme (»FMS«) (fokusmarkedsordning)
e)
Export Credit Scheme (»ECS«) (eksportkreditordning)
f)
Income Tax Exemption Scheme (»ITES«) (indkomstskattefritagelsesordning).
Regionale ordninger:
g)
West Bengal Incentive Scheme (»vestbengalsk incitamentordning«).
(19)
De under punkt a) til d) i betragtning 18 nævnte ordninger er baseret på loven om udenrigshandel (»Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992«) (nr. 22 af 1992), der trådte i kraft den 7. august 1992 (»Foreign Trade Act«). Ved loven om udenrigshandel bemyndiges den indiske regering til at udstede bekendtgørelser om eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser sammenfattes i »Foreign Trade Policy«-dokumenter (»FTP«), der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og ajourføres regelmæssigt. To FTP-dokumenter er relevante for NUP i den foreliggende sag, nemlig FTP 04-09 og FTP 09-14. Sidstnævnte trådte i kraft i august 2009. Desuden fastlægger den indiske regering også de procedurer, der styrer FTP 04-09 og FTP 09-14 i en procedurehåndbog - »Handbook of Procedures, Volume I« (henholdsvis »HOP I 04-09« og »HOP I 09-14«). Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt.
(20)
Den under litra e) nævnte ordning er baseret på afdeling 21 og 35A i Banking Regulation Act 1949 (i det følgende benævnt »bankloven af 1949«), der tillader Reserve Bank of India (»RBI«) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.
(21)
Ordning f) er baseret på »Income Tax Act of 1961« (»indkomstskatteloven af 1961«), som ændres årligt ved »Finance Act« (»finansloven«).
(22)
Den under litra g) nævnte ordning administreres af regeringen i Vestbengalen og er beskrevet i bekendtgørelse fra det vestbengalske handels- og industriministerium nr. 580-CI/H af 22. juni 1999, senest erstattet af bekendtgørelse nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I af 24. marts 2004.
3.2. Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)
a) Retsgrundlag
(23)
DEPBS-ordningen er beskrevet detaljeret i punkt 4.3 i FTP 04-09 og FTP 09-14 samt i kapitel 4 i HOP I 04-09 og i HOP I 09-14.
b) Støtteberettigelse
(24)
Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører kan benytte denne ordning.
c) Praktisk gennemførelse af DEPBS
(25)
En støtteberettiget eksportør kan anmode om DEPBS-kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat sådanne DEPBS-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes, uanset om der rent faktisk er betalt importtold eller ej. DEPBS-satsen for den pågældende vare i NUP i nærværende undersøgelse var på 8 % af FOB-værdien, med et værdiloft på 58 INR/kg. Som følge heraf er den maksimale godtgørelse på 4,64 INR/kg.
(26)
For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal en virksomhed foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren afgive en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPBS. For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder et eksportforsendelsesdokument som led i forsendelsesproceduren. Af dette dokument fremgår bl.a. størrelsen af den DEPBS-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på tidspunkt for udstedelsen eksportforsendelsesdokumentet den fordel, den pågældende vil opnå. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har den indiske regering ingen beføjelser med hensyn til indrømmelse af en kredit, der er udstedt under DEPBS. Den DEPBS-sats, der benyttes til at beregne fordelen, er den sats, der var gældende på tidspunktet for eksportangivelsen. Det er derfor ikke muligt at ændre fordelens størrelse efterfølgende.
(27)
Det konstateredes, at efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan kreditter, der er udstedt under DEPBS, bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med indiske regnskabsstandarder. Sådanne kreditter kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, der kan indføres uden restriktioner, undtagen kapitalgoder. Varer, der er importeret ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. DEPBS-kreditter er frit omsættelige og gyldige i en periode på 24 måneder fra udstedelsesdatoen.
(28)
Ansøgninger om DEPBS-kreditter registreres elektronisk og kan dække et ubegrænset antal eksporttransaktioner. I realiteten findes der ingen faste frister med hensyn til ansøgninger om DEPBS-kreditter. Det elektroniske system, der anvendes til forvaltning af DEPBS, udelukker ikke automatisk eksporttransaktioner, der foretages efter de frister, der er nævnt i punkt 4.47 i HOP I 04-09 og i HOP I 09-14. Endvidere - som anført i kapitel 9.3 i HOP I 04-09 og i HOP I 09-14 - kan ansøgninger, der er modtaget efter udløbet af fristerne for indsendelse, altid tages i betragtning ved pålæggelse af en mindre bøde (f.eks. 10 % af godtgørelsen).
(29)
Det blev konstateret, at ansøgeren brugte denne ordning i NUP.
d) Konklusioner vedrørende DEPBS
(30)
Med DEPBS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, nr. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, nr. 2. En DEPBS-kredit er et finansielt bidrag fra den indiske regering, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter, hvorved den indiske regering giver afkald på toldindtægter, den ellers ville have fået. Desuden medfører DEPBS-kreditten en fordel for eksportøren, da virksomhedens likviditet forbedres.
(31)
Endvidere er DEPBS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).
(32)
Denne ordning kan ikke, som ansøgeren hævder, betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, nr. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, litra i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Desuden forefindes der ingen ordning eller procedure, der skal fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. bilag I, litra i), og bilag II og III til grundforordningen. Endelig er en eksportør berettiget til DEPBS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råvarer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råvarer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råvarer, er således stadig berettiget til fordelene ved DEPBS.
e) Ophævelse af DEPBS
(33)
Ved offentlig bekendtgørelse nr. 54 (RE-2010)/2009-2014 af 17. juni 2011 blev DEPBS forlænget med 3 måneder indtil den 30. september 2011. Da der ikke er blevet offentliggjort yderligere forlængelser efterfølgende, er DEPBS endeligt ophævet fra og med den 30. september 2011. Denne ordning vil således ikke indebære nogen fordel for ansøgeren efter den 30. september 2011. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 15, stk. 1, er det derfor blevet undersøgt, om der bør indføres foranstaltninger over for denne ordning.
(34)
I den forbindelse blev det konstateret, at ansøgeren modtog tilsvarende fordele i henhold til den parallelle toldgodtgørelsesordning. Toldgodtgørelsessatsen for PET var på 5,5 % af FOB-værdien, dog med et maksimumsbeløb på 5,50 INR/kg. Da toldgodtgørelsesordningen ikke blev udnyttet i NUP, er det ikke muligt at beregne et subsidiebeløb for denne ordning.
(35)
Ansøgeren hævdede, at toldgodtgørelsesordningen er i overensstemmelse med »retningslinjerne for forbrug af råvarer i produktionsprocessen« i bilag II til grundforordningen, nærmere bestemt afsnit I i nævnte bilag. Som for DEPBS blev det dog fastslået, at toldgodtgørelsessatsen fastsættes, uanset om der rent faktisk er betalt importtold eller ej.
f) Beregning af subsidiebeløbet
(36)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, nr. 2, og artikel 5 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet som den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i NUP. I denne forbindelse konstateredes det, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion i henhold til denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at den indiske regering giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag, jf. grundforordningens artikel 3, nr. 1, litra a), nr. ii).
(37)
I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved DEPBS som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner, der har fundet sted i henhold til denne ordning i NUP.
(38)
Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbene som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, andet afsnit, litra a).
(39)
Disse subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.
(40)
På denne baggrund er den subsidiemargen, der blev konstateret under denne ordning for ansøgeren i NUP, på 6,7 %.
3.3. Export Oriented Units (»EOU«) (eksportorienterede virksomheder)/Export Processing Zones (»EPZ«) (eksportforarbejdningszoner)/Special Economic Zones (»SEZ«) (særlige økonomiske zoner)
(41)
Det blev i forbindelse med undersøgelsen konstateret, at ansøgeren ikke opnåede fordele under EOU-, EPZ- eller SEZ-ordningen i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere disse ordninger yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
3.4. Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)
a) Retsgrundlag
(42)
Der findes en detaljeret beskrivelse af EPCGS i kapitel 5 i FTP 04-09 og i FTP 09-14 samt i kapitel 5 i HOP I 04-09 og i HOP I 09-14.
b) Støtteberettigelse
(43)
Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører og forhandler-eksportører, som er knyttet til støtteproducenter, samt leverandører af tjenesteydelser.
c) Praktisk gennemførelse
(44)
Med forbehold af en eksportforpligtelse har en virksomhed lov til at importere (nye og indtil ti år gamle brugte) kapitalgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder den indiske regering efter anmodning og efter betaling af et gebyr en EPCGS-licens. Ordningen giver mulighed for en reduceret importtoldsats på 5 % på alle kapitalgoder, der indføres under ordningen. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede kapitalgoder anvendes til at fremstille en vis mængde eksportvarer inden for en bestemt periode. I henhold til FTP 09-14 kan der importeres kapitalgoder med en told på 0 % under EPCGS, men i sådanne tilfælde er perioden for indfrielse af importforpligtelsen kortere.
(45)
EPCGS-licensindehaveren kan også anskaffe kapitalgoderne i Indien. I så fald kan den indenlandske producent af kapitalgoder benytte fordelen ved toldfri import af dele, der er nødvendige til fremstilling af sådanne kapitalgoder. Alternativt kan den lokale producent gøre krav på fordelen ved transaktioner ligestillet med eksport, for så vidt angår levering af kapitalgoder til en EPCGS-licensindehaver.
(46)
Det blev konstateret, at ansøgeren brugte denne ordning i NUP.
d) Konklusion vedrørende EPCGS
(47)
Med EPCGS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, nr. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra den indiske regering, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som den indiske regering ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, fordi toldbesparelsen ved import forbedrer virksomhedens likviditet.
(48)
Endvidere er EPCGS retligt betinget af eksportresultater, da sådanne licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). Ansøgeren hævdede, at EPCGS-subsidierne med hensyn til køb af kapitalgoder i de tilfælde, hvor eksportforpligtelsen allerede var opfyldt inden NUP, ikke længere burde behandles som retligt betinget af eksportresultater. De burde derfor ikke behandles som specifikke subsidier og burde ikke være genstand for udligningsforanstaltninger. Denne påstand må imidlertid afvises. Det skal understreges, at selve subsidiet var retligt betinget af eksportresultater, dvs. det ville ikke være blevet bevilget, hvis virksomheden ikke havde accepteret en vis form for eksportforpligtelse.
(49)
EPCGS kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, nr. 1, litra a), nr. ii). Kapitalgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladte ordninger, jf. grundforordningens bilag I, litra i), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(50)
Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede kapitalgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne investeringsgoder i den pågældende erhvervsgren, dvs. 18,93 år. Der blev lagt renter til dette beløb for at afspejle den samlede værdi af fordelen over tid. Den kommercielle rente for lån i lokal valuta i NUP i Indien blev anset for passende til dette formål.
(51)
Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, og 3, blevet fordelt på eksportomsætningen i NUP som behørig nævner, fordi subsidiet er betinget af eksportresultater.
(52)
Den subsidiesats, der blev fastsat for ansøgeren i forbindelse med denne ordning i NUP, er på 0,6 %.
3.5. Focus Market Scheme (»FMS«) (fokusmarkedsordning)
a) Retsgrundlag
(53)
FMS er detaljeret beskrevet i punkt 3.9.1 til 3.9.2.2 i FTP 04-09 og punkt 3.14.1 til 3.14.3 i FTP 09-14 samt i punkt 3.20 til 3.20.3 i HOP I 04-09 og punkt 3.8 til 3.8.2 i HOP I 09-14.
b) Støtteberettigelse
(54)
Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører kan benytte denne ordning.
c) Praktisk gennemførelse
(55)
Under denne ordning er eksporten af alle varer til lande, der er meddelt i henhold til bilag 37(C) i HOP I 04-09 og HOP I 09-14, berettiget til en toldkredit på 2,5 % af FOB-værdien af de varer, der er eksporteret i henhold til denne ordning. Visse former for eksportaktiviteter er udelukket fra denne ordning, f.eks. eksport af importerede eller omladede varer, transaktioner ligestillet med eksport, eksport af tjenester og eksportomsætning fra enheder, der opererer i særlige økonomiske områder. Visse former for varer er også udelukket fra denne ordning, f.eks. diamanter, ædelmetaller, malme, korn, sukker og olieprodukter.
(56)
Toldkreditterne i forbindelse med FMS er frit omsættelige og gyldige i en periode på 24 måneder fra datoen for udstedelse af det relevante toldgodtgørelsesdokument. De kan benyttes til at betale told på senere import af enhver råvare eller enhver vare, herunder også kapitalgoder.
(57)
Toldgodtgørelsesdokumentet udstedes i eksporthavnen, efter at eksporten eller afsendelsen af varerne har fundet sted. Så længe ansøgeren tilvejebringer kopier af al relevant eksportdokumentation til myndighederne (f.eks. eksportordrer, fakturaer, forsendelsespapirer, bankbekræftelser), kan den indiske regering ikke frit bestemme, om der skal indrømmes toldkreditter.
(58)
Det blev konstateret, at ansøgeren brugte denne ordning i NUP.
d) Konklusion om FMS
(59)
Med FMS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, nr. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, nr. 2. En FMS-toldkredit er et finansielt bidrag fra den indiske regering, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter, hvorved den indiske regering giver afkald på toldindtægter, den ellers ville have fået. Desuden medfører FMS-toldkreditten en fordel for eksportøren, fordi virksomhedens likviditet forbedres.
(60)
Endvidere er FMS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og dermed udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).
(61)
Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 2, nr. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, litra i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råvarer. Der findes ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råvarer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. grundforordningens bilag I, litra i), og bilag II og III. En eksportør er berettiget til fordelene ved FMS, uanset om han overhovedet importerer råvarer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af råvarer. Selv eksportører, der anskaffer alle deres råvarer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råvarer, er således stadig berettigede til fordelene ved FMS. Desuden kan en eksportør anvende FMS-toldkreditter til at importere kapitalgoder, selv om disse ikke er omfattet af anvendelsesområdet for tilladelige toldgodtgørelsesordninger (jf. grundforordningens bilag I, litra i)), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(62)
Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet og udtrykt ved den fordel, som det blev konstateret, at modtageren har opnået i NUP, og som ansøgeren på tidspunktet for eksporttransaktionen har opført på et periodiseringsgrundlag som indtægt. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over eksportomsætningen i NUP som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, fremstillede eller transporterede mængder.
(63)
Den fastslåede subsidiesats med hensyn til denne ordning i NUP for ansøgeren udgør 0,1 %.
3.6. Export Credit Scheme (»ECS«) (eksportkreditordning)
(64)
Det blev konstateret, at ansøgeren opnåede en fordel i form af præferentielle rentesatser for eksportfinansiering i NUP indtil den 30. juni 2011. Retsgrundlaget for denne præferentielle rentesats er beskrevet i Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 fra RBI, der er rettet til alle forretningsbanker i Indien.
(65)
Betingelser og vilkår for ECS blev den 1. juli 2011 revideret ved Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No.DIR. (Exp).BC.04/04.02.002/2011-12 fra RBI. De reviderede vilkår indebærer ikke nogen fordel for ansøgeren. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 15, stk. 1, bør denne ordning derfor ikke udlignes.
3.7. Income Tax Exemption Scheme (»ITES«) (indkomstskattefritagelsesordning)
(66)
I løbet af undersøgelsen konstateredes det, at ansøgeren ikke opnåede fordele under ITES i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
3.8. West Bengal Incentive Scheme 1999 (WBIS 1999) (den vestbengalske incitamentordning fra 1999)
(67)
Vestbengalen yder berettigede industrivirksomheder incitamenter i form af en række fordele, herunder eftergivelse af omsætningsafgift og central omsætningsafgift på færdigvarer for at fremme den industrielle udvikling i de økonomisk tilbagestående områder i denne stat.
a) Retsgrundlag
(68)
En detaljeret beskrivelse af denne ordning som anvendt af den vestbengalske regering kan findes i bekendtgørelse nr. 580-CI/H af 22. juni 1999 fra det vestbengalske handels- og industriministerium.
b) Støtteberettigelse
(69)
Selskaber, der opretter en ny industrivirksomhed eller foretager en større udvidelse af en eksisterende industrivirksomhed i tilbagestående områder, er støtteberettigede i henhold til denne ordning. Der findes imidlertid en udtømmende liste over erhvervsgrene, der ikke er støtteberettigede (en negativliste over erhvervsgrene), og den forhindrer selskaber i bestemte erhvervssektorer i at drage fordel af incitamenterne.
c) Praktisk gennemførelse
(70)
I henhold til denne ordning skal virksomhederne investere i tilbagestående områder. Disse områder - bestemte territoriale enheder i Vestbengalen - er inddelt i forskellige kategorier efter deres økonomiske udviklingsgrad, mens visse egne samtidig er udelukket fra incitamentsordningerne. Hovedkriteriet for fastsættelsen af incitamenternes omfang er investeringens størrelse og det område, hvori virksomheden befinder sig eller vil blive etableret.
d) Konklusion
(71)
Denne ordning yder subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, nr. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, nr. 2. Den udgør et finansielt bidrag fra delstaten Vestbengalen, da incitamenterne (fritagelser fra omsætningsafgift og central omsætningsafgift på salg af færdigvarer) indebærer, at de skatteindtægter, der ellers ville være opnået, reduceres. Desuden medfører disse incitamenter en fordel for virksomhederne i form af en forbedret finansiel situation, idet ellers skyldige skatter ikke betales.
(72)
Endvidere er ordningen regionalt specifik i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, første afsnit, litra a), og artikel 4, stk. 3, da den kun kan benyttes af visse virksomheder, der har foretaget investeringer inden for bestemte angivne geografiske områder på den pågældende delstats retsområde. Den kan ikke anvendes af virksomheder, der er beliggende uden for disse områder, og fordelens størrelse er desuden afhængig af det pågældende område.
(73)
WBIS 1999 er derfor udligningsberettiget.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(74)
Subsidiebeløbet blev beregnet på grundlag af den omsætningsafgift og centrale omsætningsafgift på salg af færdigvarer, som normalt skulle være betalt i den fornyede undersøgelsesperiode, men som forblev ubetalt i henhold til denne ordning. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over det samlede salg i den fornyede undersøgelsesperiode, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Den herved opnåede subsidiesats var på 1,4 %.
3.9. Udligningsberettigede subsidiebeløb
(75)
De udligningsberettigede subsidier for ansøgeren i henhold til bestemmelserne i grundforordningen er udtrykt i værdi fastslået til 8,7 %. Dette subsidiebeløb overstiger den bagatelgrænse, der er omhandlet i grundforordningens artikel 14, stk. 5.
(76)
Det niveau for subsidiering, som i forbindelse med den nuværende procedure blev fastsat for ansøgeren, er som følger:
Ordninger
DEPBS
EPCGS
FMS
WBIS
I alt
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
6,7 %
0,6 %
0,1 %
1,4 %
8,7 %
(77)
Kommissionen finder derfor, at der fortsat forekom subsidiering i NUP, jf. grundforordningens artikel 19.
3.10. Varige ændringer i omstændighederne med hensyn til subsidiering
(78)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19, stk. 4, blev det også undersøgt, om ændringerne i omstændighederne med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(79)
Det blev fastslået, at ansøgeren i NUP fortsat opnåede fordele af udligningsberettigede subsidier fra den indiske regering. Endvidere er den subsidiesats, der blev konstateret i denne undersøgelse, lavere end den, der blev fastslået under den seneste fornyede undersøgelse. Det blev også fastslået, at de ændringer, ansøgeren henviser til, jf. betragtning 7, rent faktisk fandt sted. Ansøgeren kunne rent faktisk ikke længere drage fordel af EOU-ordningen i NUP, jf. betragtning 41.
(80)
Det blev imidlertid også fastslået, at den vigtigste ordning, som blev anvendt af ansøgeren i NUP (dvs. DEBPS), ophørte den 30. september 2011, og at en anden ordning, som ikke blev anvendt i NUP (dvs. toldgodtgørelse), i øjeblikket anvendes af ansøgeren. Det står derfor klart, at den situation, der var fremherskende i NUP, ikke er af varig karakter, da den allerede har ændret sig væsentligt i mellemtiden.
(81)
Det konkluderes derfor, at den delvise interimsundersøgelse bør afsluttes uden ændring af de gældende udligningsforanstaltninger. Kommissionen underrettede ansøgeren såvel som de andre berørte parter om de kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den agtede at foreslå afslutning af undersøgelsen -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Den delvise interimsundersøgelse af udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af polyethylenterephthalat, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3907 60 20 og med oprindelse i bl.a. Indien, afsluttes hermed uden ændring af de gældende foranstaltninger.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 26. juni 2012.
32012R0559
L 168/6
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
26.06.2012.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 559/2012
od 26. lipnja 2012.
o obustavljanju parcijalne privremene revizije kompenzacijskih mjera na uvoz polietilentereftalata (PET) podrijetlom, među ostalim, iz Indije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezine članke 19. i 24.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Prethodni ispitni postupak i postojeće kompenzacijske mjere
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2603/2000 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz polietilentereftalatskih (PET) folija podrijetlom, među ostalim, iz Indije. Konačni nalazi i zaključci ubrzane revizije u skladu s člankom 20. Osnovne uredbe navedeni su u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1645/2005 (3). Vijeće je, slijedom revizije nakon isteka mjere, Uredbom (EZ) br. 193/2007 (4) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na daljnje razdoblje od pet godina. Kompenzacijske su mjere izmijenjene Uredbom Vijeća (EZ) br. 1286/2008 (5) slijedom parcijalne privremene revizije („zadnji ispitni postupak u vezi revizije”). Kompenzacijske se mjere sastoje od specifične carine. Stopa carine kreće se od 0 do 106,5 EUR/toni za poimence navedene indijske proizvođače s preostalom stopom carine od 69,4 EUR/toni uvedene na uvoz od svih ostalih proizvođača.
(2)
Nakon promjene imena jednog indijskog trgovačkog društva, South Asian Petrochem Ltd, Komisija je u Obavijesti 2010/C 335/07 (6) zaključila da bi se nalazi u vezi antisubvencioniranja koji se odnose na South Asian Petrochem Ltd trebali primijeniti na Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.2. Postojeće antidampinške mjere
(3)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2604/2000 (7) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz PET-a podrijetlom, inter alia, iz Indije. Revizija u skladu s člankom 11. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (8) („Osnovna antidampinška uredba”) za South Asian Petrochem Ltd provedena je naknadno, a njezini konačni nalazi i zaključci navedeni su u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1646/2005 (9). Vijeće je, slijedom revizije nakon isteka mjere, Uredbom (EZ) br. 192/2007 (10), uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na daljnje razdoblje od pet godina. Antidampinške su mjere izmijenjene Uredbom Vijeća (EZ) br. 1286/2008 slijedom parcijalne privremene revizije ispitnog postupka. Mjere su uvedene na razini eliminacije štete i sastoje se od specifičnih antidampinških pristojbi. Stopa carine kreće se od 87,5 do 200,9 EUR/toni za poimence navedene indijske proizvođače s preostalom stopom carine od 153,6 EUR/toni uvedene na uvoz od svih ostalih proizvođača („postojeće antidampinške mjere”).
(4)
Nakon promjene imena jednog indijskog trgovačkog društva, South Asian Petrochem Ltd, Komisija je u Obavijesti 2010/C 335/06 (11) zaključila da bi se nalazi u vezi antidampinga koji se odnose na South Asian Petrochem Ltd trebali primijeniti na Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
(5)
Komisija je Odlukom 2005/697/EC (12) prihvatila preuzimanje obveze od strane South Asian Petrochem Ltd kojom se utvrđuje najmanja uvozna cijena („preuzimanje obveze”). Nakon promjene imena Komisija je u Obavijesti 2010/C 335/05 (13) zaključila da bi se ponuđeno preuzimanje obveza od strane South Asian Petrochem Ltd trebalo primjenjivati na Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.3. Pokretanje parcijalne privremene revizije
(6)
Zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe podnio je indijski proizvođač izvoznik PET-a Dhunseri Petrochem & Tea Limited („podnositelj zahtjeva”). Zahtjev je u pogledu opsega ograničen na subvencioniranje i na podnositelja zahtjeva. Podnositelj zahtjeva je istodobno podnio zahtjev za reviziju postojećih antidampinških mjera. Preostale antidampinške i kompenzacijske pristojbe koje se primjenjuju na uvoze proizvoda podnositelja zahtjeva i prodaje podnositelja zahtjeva Uniji pokrivene su preuzimanjem obveza.
(7)
Podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze koji na prvi pogled ukazuju da radi neutraliziranja subvencioniranja protiv kojeg se mogu uvesti mjere, nije nužno nastaviti primjenjivati mjeru na postojećoj razini. Posebno, podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze koji na prvi pogled ukazuju da se iznos subvencije smanjio ispod razine pristojbe koja se na njega primjenjuje. Do ovog bi sniženja opće razine subvencije uglavnom bilo došlo radi ukidanja njegovog statusa izvozno orijentirane jedinice. U iznosu od 13,5 % na program EOU-a otpada veći dio od 13,9 % subvencija utvrđenih tijekom ubrzane revizije.
(8)
Kada je utvrdila, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, da zahtjev na prvi pogled sadrži dostavne dokaze, Komisija je 2. travnja 2011. u Obavijesti 2011/C 102/08 (14) najavila pokretanje parcijalne privremene revizije („ova revizija”) prema članku 19. Osnovne uredbe. Revizija je u pogledu opsega ograničena na ispitivanje subvencioniranja koje se tiče podnositelja zahtjeva.
1.4. Dotične stranke u ispitnom postupku
(9)
Komisija je službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, predstavnike zemlje izvoznika i udruženja proizvođača Unije o pokretanju revizije. Zainteresiranim strankama pružena je mogućnost da u pisanom obliku iznesu svoja stajališta, kao i da podnesu zahtjev za saslušanjem u rokovima utvrđenima u obavijesti o pokretanju postupka.
(10)
Jedna je zainteresirana stranka zatražila saslušanje koje joj je odobreno.
(11)
Kako bi dobila informacije koje smatra neophodnima za ispitni postupak, Komisija je poslala upitnik podnositelju zahtjeva i Vladi Indije i primila je odgovore u roku navedenom u tu svrhu.
(12)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje subvencioniranja. Komisija je radi provjere posjetila poslovne prostore podnositelja zahtjeva u Kalkuti, Indija i u poslovnim prostorima Vlade Indije u New Delhiju (Opća uprava za vanjsku trgovinu i Ministarstvo trgovine) i u Kalkuti (Odjel za trgovinu i industrije, Vlada Zapadnog Bengala).
1.5. Razdoblje ispitnog postupka
(13)
Ispitni postupak pokrio je razdoblje od 1. travnja 2010. do 31. ožujka 2011. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”).
1.6. Paralelni antidampinški ispitni postupak
(14)
Komisija je u Obavijesti 2011/C 102/09 (15) najavila pokretanje parcijalne privremene revizije postojećih antidampinških mjera u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne antidampinške uredbe, u pogledu opsega ograničene na damping u pogledu podnositelja zahtjeva.
(15)
Paralelnim antidampinškim ispitnim postupkom otkriveno je da promjene nisu trajne naravi. Kao rezultat, ispitni postupak u vezi revizije završen je bez izmjena postojećih mjera.
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(16)
Proizvod iz revizije jest PET s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema ISO normi 1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 3907 60 20 podrijetlom iz Indije („dotični proizvod”).
2.2. Istovjetni proizvod
(17)
Ispitni je postupak otkrio da su dotični proizvod proizveden u Indiji i onaj koji se prodaje u Uniji, u smislu fizičkih i kemijskih obilježja i namjene, identični proizvodu koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Indiji. Zaključuje se stoga da su proizvodi koji se prodaju na domaćem i izvoznom tržištu istovjetni proizvodi u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.
3. REZULTATI ISPITNOG POSTUPKA
3.1. Subvencioniranje
(18)
Na temelju podataka koje su dostavile Vlada Indije i podnositelj zahtjeva i odgovora na upitnik Komisije, istraženi su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija:
Programi na cijelom državnom području
(a)
Program prava na povrat carinskih pristojbi - Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS);
(b)
Izvozno orijentirane jedinice - Export Oriented Units (EOU)/Zone proizvodnje za izvoz - Export Processing Zones (EPZ)/Posebne gospodarske zone - Special Economic Zones (SEZ);
(c)
Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS);
(d)
Program ciljanog tržišta - Focus Market Scheme (FMS);
(e)
Program izvoznog kreditiranja - Export Credit Scheme - (ECS);
(f)
Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak - Income Tax Exemption Scheme (ITES)
Regionalni programi:
(g)
Programi potpora Zapadnog Bengala - West Bengal Incentive Scheme (WBIS)
(19)
Programi iz točaka od (a) do (d) navedeni u uvodnoj izjavi 18. temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i reguliranje) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je za izdavanje obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te se obavijesti sažimaju u dokumentima Vanjska trgovinska politika (VTP) koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito unosi najnovije podatke. Dva dokumenta o VTP odnose se na RRIP ovog slučaja, to jest VTP za 2004.-2009. i VTP za 2009.-2014. Potonja je stupila na snagu u kolovozu 2009. Pored toga, Vlada Indije navela je i postupke VTP za 2004.-2009. i VTP za 2009.-2014. u „Priručniku o postupcima” (Handbook of Procedures - HOP) Svezak I. („HOP I. za 2004.-2009” i „HOP I. za 2009.-2014.”). Priručnik o postupcima također se redovito dopunjava.
(20)
Program iz točke (e) temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o uređenju bankarstva iz 1949. koji omogućuje banci Reserve Bank of India (RBI) upravljanje komercijalnim bankama u području izvoznih kredita.
(21)
Program iz točke (f) temelji se na Zakonu o porezu na dohodak iz 1961. godine, a koji se mijenja godišnje Zakonom o financijama.
(22)
Programom iz točke (g) upravlja Vlada Zapadnog Bengala i naveden je u Obavijesti br. 580-CI/H od 22. lipnja 1999. Ministarstva trgovine i industrije Vlade Zapadnog Bengala i zamijenjen Obavješću br. 134-CI/O/Incentive/17/03/I od 24. ožujka 2004.
3.2. Program prava na povrat carinskih pristojbi - Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPBS”)
(a) Pravna osnova
(23)
Detaljan opis DEPBS-a sadržan je u stavku 4.3. VTP-a za 2004.-2009. i VTP-a za 2009.-2014. kao i u poglavlju 4. HOP-a I. za 2004.-2009 i „HOP-a I. za 2009.-2014.”
(b) Prihvatljivost
(24)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena DEPBS-a
(25)
Prihvatljivi izvoznik može se prijaviti za kredite DEPBS-a koji se izračunavaju kao postotak vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovom programu. Takve su stope DEPBS-a odredile indijske vlasti za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. One se određuju bez obzira na to jesu li uvozne pristojbe stvarno bile plaćene ili ne. Stopa DEPBS-a za dotični proizvod tijekom RRIP-a ovog ispitnog postupka iznosila je 8 % vrijednosti FOB-a, podložno vrijednosti kapitala od INR-a (indijskih rupija) 58/kg. Kao rezultat, najveća olakšica iznosi INR 4,64/kg.
(26)
Da bi ispunjavalo uvjete za olakšice prema ovom programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U doba izvozne transakcije, izvoznik mora vlastima u Indiji dati deklaraciju u kojoj se navodi da se izvoz odvija prema DEPBS-u. Da bi se roba izvezla, indijska carinska tijela izdaju, tijekom postupka otpremanja, izvoznu otpremnicu. Taj dokument, među ostalim, sadržava iznos kredita DEPBS-a koji će se dodijeliti za tu izvoznu transakciju. U vrijeme izdavanja izvozne otpremnice izvozniku je poznata olakšica koju će primiti. Kada carinska tijela jednom izdaju izvoznu otpremnicu, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju kredita DEPBS-a. Relevantna stopa DEPBS-a za izračun olakšice je ona koja se primjenjivala u vrijeme kada je bila izdana izvozna deklaracija. Prema tome ne postoji mogućnost naknadne izmjene razine koristi.
(27)
Utvrđeno je da je, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, DEPBS kredite moguće uknjižiti u komercijalne račune, na obračunskoj osnovi kao dohodak nakon ispunjenja izvozne obveze. Takvi krediti mogu se koristiti za plaćanje carina na kasnije uvoze svih proizvoda koji se mogu uvoziti bez ograničenja, osim osnovnih sredstava. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na promet) ili se može drukčije koristiti. Krediti DEPBS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseci od dana izdavanja.
(28)
Zahtjeve za kredite DEPBS-a popunjava se elektronski i mogu pokriti neograničeni broj izvoznih transakcija. De facto, ne postoje strogi rokovi koji se primjenjuju na kredite DEPBS-a. Elektronički sustav korišten za upravljanje DEPBS-om ne isključuje automatski izvozne transakcije koje premašuju rokove za dostavljanje iz stavka 4.47. HOP-a I. za 2004. - 2009. i HOP-a I. za 2009. - 2014. Nadalje, kako je jasno predviđeno stavkom 9.3. HOP-a I. za 2004. - 2009. i HOP-a I. za 2009. - 2014., zahtjevi primljeni nakon isteka roka za dostavljanje uvijek se mogu razmatrati uz uvođenje manje novčane kazne (tj. 10 % prava).
(29)
Ustanovljeno je da je podnositelj zahtjeva koristio ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Zaključci o DEPBS-u
(30)
DEPBS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit DEPBS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koji bi u suprotnom bio dospio na naplatu. Nadalje, kreditom DEPBS-a izvoznik ostvaruje korist jer poboljšava likvidnost trgovačkog društva.
(31)
Nadalje, DEPBS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(32)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe kako je tvrdio podnositelj zahtjeva. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke i. Priloga I. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za olakšice DEPBS-a bez obzira uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio olakšicu, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga, čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, još uvijek imaju pravo na olakšice od DEPBS-a.
(e) Ukidanje DEPBS
(33)
Putem Javne obavijesti br. 54. (RE-2010)/2009.-2014. od 17. lipnja 2011., DEPBS je produžen posljednji puta za tri mjeseca do 30. rujna 2011. Kako nakon toga nije objavljeno produženje, DEPBS je stvarno nakon 30. rujna 2011. povučen. Prema tome, ovaj program nakon 30. rujna 2011. neće predstavljati dodjelu koristi za podnositelja zahtjeva. Potrebno je zbog toga provjeriti potrebu uvođenja mjere na ovaj program u skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe.
(34)
S tim u vezi utvrđeno je da je podnositelj zahtjeva primio slične koristi prema paralelnom programu „povrata carine”. Stopa povrata carine za PET iznosila je 5,5 % FOB vrijednosti, podložno najvećem iznosu od INR 5,50/kg. Međutim za taj program nije moguće izračunati iznos subvencije s obzirom da program „povrata carine” nije korišten tijekom RRIP-a.
(35)
Podnositelj zahtjeva je tvrdio da je program povrata carine u skladu sa „smjernicama za potrošnju ulaznih materijala u proizvodnom procesu” iz Priloga II. Osnovnoj uredbi, točnije stavkom I. navedenog Priloga. Međutim, kao i kod DEPB-a, utvrđeno je da je stopa povrata carine određena bez obzira na to jesu li uvozne pristojbe bile stvarno plaćene ili ne.
(f) Izračun iznosa subvencije
(36)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti mjere izračunan je u smislu koristi koju je ostvario primatelj, a za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljena izvozna transakcija prema ovom programu. U tom trenutku, Vlada Indije obvezna je odustati od naplate carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe.
(37)
U smislu gore navedenog, smatra se prikladnim ocijeniti korist od DEPBS-a kao zbroj kredita zarađenih na realiziranim izvoznim transakcijama prema ovom programu tijekom RRIP-a.
(38)
U slučajevima kada su bili predočeni opravdani zahtjevi, obvezne pristojbe za dobivanje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. drugom podstavku točki (a) Osnovne uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime je iznos subvencije postao brojnik.
(39)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovi iznosi subvencija dodjeljivani su prema izvoznom prometu tijekom revizije ispitnog postupka kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(40)
Na temelju gore navedenog, stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 6,7 %.
3.3. Izvozno orijentirane jedinice (Export Oriented Units - EOU)/Zone proizvodnje za izvoz (Export Processing Zones - EPZ)/Program posebnih gospodarskih zona (Special Economic Zones - SEZ);
(41)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da podnositelj zahtjeva nije primio nikakvu korist od EOU-a/EPZ-a/SEZ-a tijekom RRIP-a. Stoga nije potrebno provesti daljnju analizu ovih programa u okviru ovog ispitnog postupka.
3.4. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
(a) Pravna osnova
(42)
Detaljan opis EPCGS-a sadržan je u poglavlju 5. VTP-a za 2004.-2009. i VTP-a za 2009.-2014. kao i u poglavlju 5. HOP-a I. za 2004.-2009 i HOP-a I. za 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(43)
Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga stekli su uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(44)
Pod uvjetom da ima obvezu izvoza, trgovačko društvo smije uvoziti osnovna sredstva (nova i rabljena osnovna sredstva do 10 godina starosti) po sniženoj stopi carine. Radi toga Vlada Indije izdaje dozvolu EPCGS nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Programi predviđaju sniženu carinsku stopu za uvoz od 5 %, koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze prema tom programu. Kako bi se ispunila obveza izvoza, uvezena osnovna sredstva moraju se iskoristiti za proizvodnju određene količine izvozne robe tijekom određenog razdoblja. Prema VTP-u osnovna se sredstva mogu uvesti po stopi carine od 0 % prema EPCGS-u, ali u tom slučaju vrijeme za realizaciju izvozne obveze je kraće.
(45)
Nositelj dozvole EPCGS također može nabavljati osnovna sredstva na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti uvoz komponenata oslobođen od carine, koje su potrebne za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Alternativno, domaći proizvođač može zahtijevati olakšicu u obliku procijenjenog izvoza u pogledu opskrbe osnovnim sredstvima nositelju dozvole EPCGS.
(46)
Ustanovljeno je da je podnositelj zahtjeva koristio ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Zaključak o EPCGS-u
(47)
EPCGS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Smanjenje carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije budući da ta koncesija smanjuje Vladi Indije prihod od carina koji bi inače dospio na naplatu. Osim toga, smanjenjem carine izvoznik ostvaruje korist jer ušteđene carine pri uvozu poboljšavaju likvidnost trgovačkog društva.
(48)
Osim toga, EPCGS de iure ovisi o realiziranom izvozu budući da se takve dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se smatra specifičnim i subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe. Podnositelj zahtjeva tvrdio je da subvencije EPCGS-a s obzirom na nabavu osnovnih sredstava za koje je izvozna obveza već ispunjena prije RRIP-a ne bi više trebalo tretirati kao ovisne o realizaciji izvoza. Prema tome, ne bi ih trebalo tretirati kao specifične subvencije i protiv njih ne bi trebalo uvoditi kompenzacijske mjere. Međutim, ovaj se zahtjev mora odbiti. Treba naglasiti da je sama subvencija ovisila o realizaciji izvoza, tj. da ona ne bi bila odobrena trgovačkom društvu koje nije prihvatilo određenu obvezu izvoza.
(49)
EPCGS se ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. U djelokrugu ovih dozvoljenih sustava povrata ne nalaze se osnovna sredstva, a kako je navedeno u Prilogu I., točki i. Osnovne uredbe jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznog proizvoda.
(e) Izračun iznosa subvencije
(50)
Iznos subvencije bio je izračunan, u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom vremenskog razdoblja koje odražava uobičajeno vrijeme amortizacije takvih osnovnih sredstava u dotičnoj industriji, tj. 18,93 godina. Iznosu je nadodana kamata kako bi sadržavala punu vrijednost koristi kroz vrijeme. Komercijalna kamatna stopa za kredite u domaćoj valuti tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za ovu svrhu.
(51)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljuje se prema izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza.
(52)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 0,6 %.
3.5. Program ciljanog tržišta - Focus Market Scheme (FMS)
(a) Pravna osnova
(53)
Detaljni opis FMS-a sadržan je u stavcima od 3.9.1. do 3.9.2.2 VTP-a 2004. - 2009. i stavcima od 3.14.1. do 3.13.3. VTP-a 2009 - 2014. i u stavcima od 3.20 do 3.20.3 HOP-a I. 2004. - 2009. i stavcima od 3.8. do 3.8.2. HOP-a I 2009. - 2014.
(b) Prihvatljivost
(54)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(55)
Prema ovom programu izvozi svih proizvoda u zemlje navedene u Dodatku 37(C) HOP-a I. 2004.-2009. i HOP-a I. 2009. - 2014. ostvaruju pravo na kredit za carinu jednakom 2,5 % FOB vrijednosti proizvoda koji se izvoze prema ovom programu. Određene vrste izvoznih poslova isključene su iz programa, na primjer izvozi uvezene robe ili prekrcane robe, procijenjeni izvozi, izvozi usluge i izvozni promet jedinica koje posluju u posebnim gospodarskim zonama/jedinicama koje posluju za izvoz. Iz programa su isključene i određene vrste proizvoda, na primjer dijamanti, plemenite kovine, rude, žitarice, šećer i naftni proizvodi.
(56)
Krediti za carine FMS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 24 mjeseca od dana izdavanja odgovarajućeg potvrda za pravo na kredit. Mogu se koristiti za plaćanje carina na kasnije uvoze svih ulaznih materijala ili robe uključujući i osnovna sredstva.
(57)
Potvrdu za pravo na kredit izdaje luka iz koje su se izvozi obavili, nakon realizacije izvoza ili otpremanja robe. Sve dok podnositelj zahtjeva nadležnim tijelima dostavlja svu odgovarajuću izvoznu dokumentaciju (kao na primjer izvozni nalog, račune, otpremnice, potvrde banke o realizaciji), Vlada Indije ne može odlučivati o dodjeljivanju kredita za carine.
(58)
Ustanovljeno je da je podnositelj zahtjeva koristio ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Zaključak o FMS-u
(59)
FMS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit FMS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koji bi u suprotnom bile dospjele na naplatu. Nadalje, kreditom FMS-a izvoznik ostvaruje korist jer poboljšava njegovu likvidnost.
(60)
Nadalje, FMS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(61)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke i. Priloga I. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Izvoznik ispunjava uvjete za olakšice FMS-a bez obzira uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio olakšicu, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga, čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, još uvijek imaju pravo na olakšice od FMS-a. Nadalje, izvoznik može koristiti kredite za carine FMS-a kako bi uvezao osnovna sredstva iako se u djelokrugu ovih dozvoljenih sustava povrata ne nalaze osnovna sredstva, a kako je navedeno u Prilogu I. točki i. Osnovne uredbe jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznog proizvoda.
(e) Izračun iznosa subvencije
(62)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunan je kao korist koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom RRIP-a, a kako ju je uknjižio podnositelj zahtjeva na obračunskoj osnovi kao dohodak u vrijeme izvozne transakcije. U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije (brojnik) dodjeljivan je prema izvoznom prometu tijekom RIP-a kao primjereni nazivnik jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(63)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa tijekom RRIP-a za podnositelja zahtjeva iznosi manje od 0,1 %.
3.6. Program izvoznog kreditiranja - Export Credit Scheme (ECS)
(64)
Utvrđeno je da je podnositelj zahtjeva primio korist od povlaštenih kamatnih stopa za financiranje izvoza tijekom RRIP-a do 30. lipnja 2011. Pravna osnova za tu povlaštenu kamatnu stopu navedena je u Glavnom cirkularu za kredit za izvoz u rupijima/stranoj valuti i usluge izvoznicima DBOD-a br. DIR. (Exp.). BC 07/04.02.02/2009-10 RBI-a koji su upućeni svim komercijalnim bankama u Indiji.
(65)
Uvjeti ECS-a revidirani su 1. srpnja 2011. u Glavnom cirkularu za kredit za izvoz u rupijima/stranoj valuti i usluge izvoznicima DBOD-a br. DIR. (Exp.). BC 04/04.02.002/2011-12 RBI-a. Revidirani uvjeti nisu predstavljali dodjelu koristi za podnositelja zahtjeva. U skladu s člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe, na ovaj program stoga nije potrebno uvesti kompenzacijske mjere.
3.7. Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak - Income Tax Exemption Scheme (ITES)
(66)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da podnositelj zahtjeva nije primio nikakvu korist od ITES-a tijekom RRIP-a. Stoga nije potrebno provesti daljnju analizu ovog programa u okviru ovog ispitnog postupka.
3.8. Program Zapadnog Bengala 1999. - West Bengal Incentive Scheme 1999. (WBIS 1999.)
(67)
Država Zapadnog Bengala industrijskim poduzećima koja ispunjavaju uvjete odobrava poticaje u obliku brojnih povlastica, uključujući otpust poreza na promet i središnjeg poreza na promet gotovih proizvoda kako bi potaknula industrijski razvitak gospodarski zaostalih državnih područja.
(a) Pravna osnova
(68)
Detaljan opis ovog programa kojeg primjenjuje vlada Zapadnog Bengala (GOWB) naveden je u Obavijesti br. 580-CI/H od 22. lipnja 1999. Ministarstva trgovine i industrije GOWB-a.
(b) Prihvatljivost
(69)
Trgovačka društva koja uspostavljaju nova industrijska postrojenja ili znatno proširuju postojeća industrijska postrojenja u zaostalim područjima ispunjavaju uvjete za dobivanje olakšica prema ovom programu. Međutim, postoji iscrpan popis industrija koje ne ispunjavaju uvjete (negativan popis industrija) koji sprečava da trgovačka društva u nekim područjima poslovanja koriste poticaje.
(c) Praktična primjena
(70)
Prema ovom programu, trgovačka društva moraju ulagati u zaostala područja. Ta područja, koja predstavljaju određene teritorijalne jedinice Zapadnog Bengala raspoređene su prema gospodarskom razvitku u različite kategorije, a razvijena su područja istodobno isključena iz primjene programa poticaja. Glavni kriterij za utvrđivanje iznosa poticaja je veličina ulaganja i područje u kojem je poduzeće smješteno ili će biti smješteno.
(d) Zaključak
(71)
Ovaj program predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. On predstavlja financijski doprinos GOWB-a budući da dodijeljeni poticaji, u ovom slučaju porez na promet i otpust središnjeg poreza na promet gotovim proizvodima, smanjuju prihod od poreza koji bi u protivnom dospio. Nadalje, ti poticaji trgovačkom društvu dodjeljuju korist jer poboljšavaju njegovu financijsku situaciju budući da porezi koji bi u protivnom dospjeli nisu plaćeni.
(72)
Nadalje, ovaj je program regionalno specifičan u smislu članka 4. stavka 2. točke (a) prvog podstavka i članak 4. stavka 3. Osnovne uredbe budući da je na raspolaganju samo određenim trgovačkim društvima koja su investirala u okviru određenih zemljopisnih područja u nadležnosti dotične države. On nije dostupan trgovačkim društvima smještenima izvan tih područja i, pored toga, razina koristi je različita ovisno o dotičnom području.
(73)
Protiv WBIS-a 1999. mogu se stoga uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(74)
Iznos subvencije izračunan je na temelju iznosa poreza na promet i središnjeg poreza na promet na gotovu robu koji bi uobičajeno dospio tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka, ali koji je ostao nenaplaćen prema ovom programu. Prema članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe, iznos subvencije (brojnik) zatim je dodijeljen prema ukupnom izvozu i domaćoj prodaji tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka kao primjereni nazivnik, jer subvencija ne ovisi o izvozu i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama. Stopa primljene subvencije iznosila je 1,4 %.
3.9. Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere
(75)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere, određen u skladu s odredbama Osnovne uredbe, izražen ad valorem, za proizvođača izvoznika u ispitnom postupku, iznosi 8,7 %. Ovaj iznos subvencioniranja viši je od de minimis praga prema članku 14. stavku 5. Osnovne uredbe.
(76)
Razine subvencioniranja utvrđene u ovom postupku za podnositelja zahtjeva su sljedeće:
Programi
PPCP
EPCGS
FMS
PPZB
Ukupno
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
6,7 %
0,6 %
0,1 %
1,4 %
8,7 %
(77)
Prema tome se smatra, sukladno članku 19. Osnovne uredbe, da se subvencioniranje nastavilo tijekom RRIP-a.
3.10. Izmijenjene okolnosti u vezi subvencija i njihova trajna narav
(78)
U skladu s člankom 19. stavkom 4. Osnovne uredbe ispitano je i je li se moglo opravdano smatrati da su promijenjene okolnosti trajne naravi.
(79)
Utvrđeno je da je podnositelj zahtjeva tijekom RRIP-a nastavio ostvarivati korist od subvencioniranja Vlade Indije protiv kojega se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Nadalje, stopa subvencije otkrivena tijekom ove revizije niža je od utvrđene tijekom zadnje revizije ispitnog postupka. Utvrđeno je i da je stvarno došlo do promjena koje je podnositelj zahtjeva tvrdio u uvodnoj izjavi 7. Podnositelj zahtjeva stvarno više ne ostvaruje korist od programa EOU-a tijekom RRIP-a kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41.
(80)
Međutim utvrđeno je i da je 30. rujna 2011. prestao najvažniji program (tj. DEBPS) koji je podnositelj zahtjeva koristio tijekom RRIP-a i da podnositelj zahtjeva trenutačno koristi drugi program (tj. povrat carine) koji nije koristio tijekom RRIP-a. Stoga je očito da prevladavajuće stanje tijekom RRIP-a nije trajne naravi jer se već znatno u međuvremenu promijenilo.
(81)
Prema tome, zaključuje se da bi ispitni postupak parcijalne privremene revizije trebalo obustaviti bez izmjene kompenzacijskih mjera koje su na snazi. Podnositelj zahtjeva kao i dotične strane obaviješteni su o činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava predložiti suspenzija ispitnog postupka.
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Parcijalna privremena revizija kompenzacijskih mjera koje se primjenjuju na uvoz polietilene tereftalata koje se trenutačno razvrstava u oznaku KN 3907 60 20 i podrijetlom, među ostalim, iz Indije ovime se obustavlja bez izmjene mjera koje su na snazi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 26. lipnja 2012.