KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1042/2010
af 16. november 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af coated finpapir med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 18. februar 2010 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af coated finpapir med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt, efter at CEPIFINE, den europæiske sammenslutning af producenter af finpapir (»klageren«), indgav en klage den 4. januar 2010 af på vegne af producenter, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af coated finpapir. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen meddelte officielt klageren, andre kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter i Kina og en producentsammenslutning (en papirsammenslutning), repræsentanter for Kina, kendte importører og kendte brugere, at proceduren var indledt. Kommissionen gav også producenter i Amerikas Forenede Stater (»USA«) og en producentsammenslutning (en papirsammenslutning) og på et senere tidspunkt en producent i Thailand meddelelse om, at proceduren var indledt, idet både USA og Thailand blev anset for mulige referencelande. Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter, EU-producenter og ikke-forretningsmæssigt forbundne importører fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, hvorvidt det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle kendte eksporterende producenter og deres kendte papirsammenslutning, alle kendte EU-producenter og ikke-forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare (som defineret i afsnit 2.1 nedenfor) i perioden 1. januar 2009 til 31. december 2009. De kinesiske myndigheder blev også hørt.
(5)
Som anført i betragtning 28 nedenfor, indsendte to eksporterende producentgrupper i Kina de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af ovenstående besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt at udtage stikprøver blandt de eksporterende producenter i Kina.
(6)
For at give de kendte kinesiske eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kendte eksporterende producenter, som den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder. Som forklaret i betragtning 33 og 53 nedenfor anmodede en gruppe af kinesiske eksporterende producenter om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis undersøgelsen viste, at betingelserne for markedsøkonomisk behandling ikke var opfyldt, mens den anden gruppe af kinesiske eksporterende producenter anmodede om individuel behandling.
(7)
Som forklaret i betragtning 29 nedenfor besluttede man, at det ikke var nødvendigt med stikprøver for EU-producenterne.
(8)
Som forklaret i betragtning 30 nedenfor besluttede man, at det ikke var nødvendigt med stikprøver for ikke-forretningsmæssigt forbundne importører.
(9)
Kommissionen udsendte spørgeskemaer til alle kendte berørte parter og til alle andre parter, der anmodede om det inden for de i indledningsmeddelelsen anførte frister, navnlig klageren, andre kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter i Kina og en producentsammenslutning (en papirsammenslutning), repræsentanter for det pågældende land, kendte importører, kendte brugere, kendte producenter i USA, en producentsammenslutning (en papirsammenslutning) i USA og en producent i Thailand.
(10)
Der indkom svar på spørgeskemaerne og andre dokumenter fra to grupper af kinesiske eksporterede producenter, den klagende sammenslutning (den europæiske sammenslutning af producenter af finpapir eller »CEPIFINE«), de fire klagende EU-producenter og en yderligere EU-producent, 16 ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og forhandlere, 17 brugere og 3 trykkeri- og papirsammenslutninger samt fra en producent i USA, der påtænktes som referenceland.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på analysen af markedsøkonomisk/individuel behandling og for en foreløbig afgørelse af, hvorvidt der er tale om dumping, fastsættelse af deraf følgende skade og fastlæggelse af EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter og -sammenslutningen:
-
CEPIFINE, Bruxelles, Belgien
-
Sappi Fine Paper Europe, Bruxelles, Belgien
-
LECTA Group (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Italien, CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Frankrig, og TORRASPAPEL, S.A., Barcelona, Spain), Barcelona, Spanien
-
Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Italien og dennes tilknyttede virksomheder Burgo Distribuzione srl, Milano, Italien, og Ebix sa, Barcelona, Spanien
-
Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Tyskland.
b)
Eksporterende producenter i Kina:
1)
Sinar Mas Paper (China) Investment Co Ltd, holdingselskab for Asia Pulp & Paper Group (»APP«).
-
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang, Jiangsu-provinsen, Kina
-
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou, Jiangsu-provinsen, Kina
-
Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, Ningbo, Zhejiang-provinsen, Kina
-
Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, Ningbo, Zhejiang-provinsen, Kina
2)
Chenming Paper Group (»Chenming«).
-
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
-
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
c)
Virksomheder forretningsmæssigt forbundet med de eksporterende producenter i Kina:
-
Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd., Hong Kong
-
Chenming (HK) Limited, Hong Kong
-
Asia Pulp & Paper Italia SRL, Padova, Italien
d)
Importører i EU:
-
Cartaria Subalpina, Torino, Italien
-
Middleton Paper, Walsall, Det Forenede Kongerige
-
Paperlinx, Northampton, Det Forenede Kongerige.
(12)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for den eksporterende producent i Kina, for hvilken der ikke blev anvendt markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på fastsættelse af en normal værdi på grundlag af oplysningerne fra et referenceland, i dette tilfælde USA:
-
S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, USA.
1.3. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode
(13)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare er coated finpapir, som er papir eller pap, der er coated på den ene side eller begge sider (undtagen kraftpapir eller kraftpap), i enten ark eller ruller og med en vægt på 70 g/m2 eller derover, dog højst 400 g/m2, og med en glans på mere end 84 (målt i henhold til ISO 2470-1), med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«), som i øjeblikket hører under KN-kode ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 og ex 4810 99 90.
(15)
Den pågældende vare er papir og karton af høj kvalitet, der normalt anvendes til trykning af læsestof som f.eks. tidsskrifter, kataloger, årsberetninger og årbøger. Den pågældende vare omfatter både ark og ruller, som er egnet til brug i fladtrykspresser. Ruller, der er egnet til brug i fladtrykspresser (»arkruller«), er beregnet til at blive skåret op inden trykningen og anses derfor for substituerbare og i direkte konkurrence med ark.
(16)
Den pågældende vare omfatter ikke ruller, der kan anvendes i rotationspresser. Ruller, der kan anvendes i rotationspresser, defineres som ruller, der, når de testes i henhold til ISO-testen ISO-standard 3783:2006 om fastlæggelse af papirets rivefasthed - en metode med accelereret hastighed med anvendelse af IGT-testeren (elektronisk model) - giver et resultat på under 30 N/m ved måling i papirets tværsnit og et resultat på under 50 N/m ved måling i løberetningen. I modsætning til ruller, der anvendes i fladtrykspresser, fødes ruller til rotationspresser normalt direkte ind i trykkemaskinerne og skæres ikke op på forhånd.
(17)
En part hævdede, at det undersøgte produktområde var for snævert defineret, og at ruller af coated finpapir, som er egnet til rotationstryk, skulle have været medtaget. Man hævdede, at ruller til rotationstryk og rullerne, der er omfattet af denne undersøgelse (arkruller og ark), har de samme grundlæggende tekniske og fysiske egenskaber og kan ikke skelnes fra hinanden. Man hævdede desuden, at begge anvendes til trykning af høj kvalitet, og at de derfor i et vist omfang er substituerbare.
(18)
Men i modsætning til ovenstående påstand bekræftede undersøgelsen, at der er klare tekniske og fysiske forskelle, f.eks. på vandindhold og stivhed, mellem papir til rullerotationstryk og ruller til fladtrykspresser. Undersøgelsen bekræftede endvidere, at de tekniske egenskaber under betragtning 16 ovenfor er specielle for ruller, der egner sig til brug i rullerotationspresser. Som følge af disse forskelle kan papir, der bruges i rullerotationspresser og papir til fladtrykspresser, ikke bruges i samme type trykpresse, og derfor er de ikke substituerbare. Det bemærkes, at alle parter var enige om, at de to typer papir er forskellige for så vidt angår overfladestyrke og trækstyrke.
(19)
Desuden hævdede den pågældende part, at kunderne betragter coated finpapir i form af ark, arkruller og ruller til rotationstryk som ét marked, og derfor er distributionskanalerne de samme. De forskellige tekniske egenskaber afspejler sig kun i mindre prisforskelle mellem disse varegrupper.
(20)
Undersøgelsen viste dog, at de to typer af ruller heller ikke er substituerbare ud fra et økonomisk synspunkt, idet ruller til rotationstryk bruges til trykopgaver med stor volumen og normalt laves efter ordre og kræver »just-in-time«-levering, og derfor ligger disse produkter ikke på lager hos mellemmænd, men sendes direkte til slutbrugerne, dvs. de sælges også gennem en anden distributionskanal end ruller, der bruges til fladtrykspresser. Den anderledes produktionsproces og den anderledes stordriftsfordel ved trykningsprocessen afspejler sig i tydelige prisforskelle.
(21)
På dette grundlag blev disse påstande afvist.
(22)
Den samme part hævdede, at rivefastheden ikke var en egnet teknisk egenskab til at skelne mellem varerne, for testen ville være af generel art, og endvidere kan testresultaterne blive påvirket af det testede papirs vandindhold. Parten hævdede endvidere, at det af visse andre test af en stikprøve af coated finpapir til rotationstryk (herunder varer produceret af EU-erhvervsgrenen) fremgår, at varerne ikke ville svare til den nuværende varedefinition, hvilket ville vise, at kriteriet »rivefasthed« ikke er egnet til at skelne mellem coated finpapir til brug i henholdsvis rotationspresser og fladtrykspresser. For det første blev der ikke fremlagt dokumentation for påstanden om, at papirets vandindhold kan gøre testresultaterne for ISO-testen ISO-standard 3783:2006 upålidelige. For det andet blev testningen af stikprøver af coated finpapir til rotationstryk ikke foretaget af en uafhængig ekspert, og derfor blev testene ikke anset for tilstrækkeligt pålidelige og objektive til at drage konklusioner på grundlag heraf. Derfor blev rivefasthed foreløbigt anset for at være en troværdig teknisk egenskab til at skelne mellem coated finpapir til brug i henholdsvis rotationspresser og fladtrykspresser.
(23)
I løbet af undersøgelsen hævdede visse parter også, at multiplekspapir og multiplekskarton (som defineret i næste betragtning) bør holdes uden for undersøgelsens dækningsområde. De hævdede, at multiplekspapir og multiplekskarton har andre fysiske kendetegn som f.eks. flere lag, større stivhed og lavere massefylde, og at den endelige anvendelse for disse produkter er anderledes, eftersom de normalt bruges til foldepap og emballage. Endelig hævdede disse parter, at enkeltlags- og multiplekspapir og -karton er let at kende på det fysiske udseende.
(24)
Multiplekspapir og multiplekskarton, som defineret i de forklarende bemærkninger til HS, pos. 4805, er varer, som fremstilles ved at sammenpresse to eller flere lag fugtig papirmasse, hvor mindst en egenskab er forskellig fra de andre. Forskellene kan skyldes de anvendte massers art (f.eks. genbrugsaffald), fremstillingsmetoden (f.eks. mekanisk eller kemisk) eller, hvis masserne er af samme art og er fremstillet ved den samme metode, forarbejdningsgraden (f.eks. ubleget, bleget eller farvet).
(25)
Undersøgelsen viste, at multiplekspapir og -karton rent faktisk har en række andre fysiske og tekniske egenskaber. Det har nærmere bestemt flere lag papirmasse, hvilket giver det større stivhed. Multiplekspapir og -karton fremstilles ved en anden fremstillingsproces, der kræver en anden papirmaskine end den, der bruges til fremstilling af coated finpapir, eftersom flere lag papirmasse laves til et enkelt produkt under fremstillingsprocessen. Endelig bruges multiplekspapir og -karton til andre formål (især emballage) end coated finpapir, der bruges til højkvalitetstrykning af reklamemateriale, tidsskrifter osv. Multiplekspapir og -karton som defineret i betragtning 24 betragtes derfor midlertidigt ikke som den pågældende vare. Derfor er de nævnte KN-koder, der vedrører import af multiplekspapir og multiplekskarton, midlertidigt udelukket fra undersøgelsen.
(26)
Endelig hævdede en kinesisk producent, at såkaldt »pap« skulle holdes uden for undersøgelsen, eftersom det ikke falder ind under definitionen af finpapir (både coated og ikke-coated) på grund af påståede forskelle i vægt, tykkelse og stivhed. Man fandt, at betegnelsen »pap« generelt bruges om papir med stor massefylde, hvilket generelt gør papiret tungere, dvs. »pap« defineres normalt som papir med en basisvægt over 224 g/m2. Men undersøgelsen viste, at forskellen i vægt ikke har nogen betydende indvirkning på de øvrige fysiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål, der kan gøre det muligt at skelne det fra den pågældende vare. Det bemærkes ligeledes, at som beskrevet i betragtning 14 blev alt coated finpapir med en vægt på 70 g/m2 eller derover, dog højst 400 g/m2, eksplicit medtaget i definitionen af den pågældende vare. Derfor anses pap midlertidigt som værende den berørte vare.
2.2. Samme vare
(27)
Det blev konstateret, at den pågældende vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og på hjemmemarkedet i USA, der blev valgt som midlertidigt referenceland, samt varen, der fremstilles og sælges i EU af EU-producenter, havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. STIKPRØVEUDTAGNING
3.1. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(28)
Kun to eksporterende producenter i Kina gav sig til kende og reagerede på anmodningen om stikprøvedata i indledningsmeddelelsen. En koncern (Chenming) repræsenterer to forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter, mens den anden gruppe (APP) repræsenterer fire forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter. De samarbejdsvillige eksporterende producenter står for den samlede eksport af den pågældende vare fra Kina til EU. Under disse omstændigheder besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt at udtage stikprøver blandt de eksporterende producenter i Kina.
3.2. Stikprøve af EU-producenter
(29)
I betragtning af det potentielt store antal EU-producenter påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1. Men efter gennemgang af de indkomne oplysninger, og eftersom kun fire EU-producenter gav sig til kende inden for fristerne i indledningsmeddelelsen, besluttede man, at der ikke var behov for stikprøver. De fire samarbejdsvillige producenter blev anset for at være repræsentative (tegnede sig for 61 % af den samlede produktion) for EU-erhvervsgrenen som defineret i betragtning 77 nedenfor. Oplysningerne fra de samarbejdsvillige virksomheder blev kontrolleret på stedet og anvendt i forbindelse med mikroindikatorerne som beskrevet i betragtning 90.
3.3. Stikprøveudtagning af ikke-forretningsmæssigt forbundne importører
(30)
I betragtning af det potentielt store antal importører påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1. Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger blev det i betragtning af det lave antal importører, der gav udtryk for samarbejdsvilje, imidlertid besluttet, at det ikke var nødvendigt at benytte stikprøveudtagning.
4. DUMPING
4.1. Generel metode
(31)
Den generelle metode, der er beskrevet nedenfor, er blevet anvendt for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina.
4.2. Markedsøkonomisk behandling
(32)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1.
Virksomhedernes beslutninger og udgifter afspejler markedsvilkårene uden nogen væsentlig statslig indgriben, og udgifterne afspejler markedsværdierne.
2.
Virksomheder skal have ét klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder (i det følgende benævnt »IAS«) og anvendes til alle formål
3.
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4.
Retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5.
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(33)
Kun en enkelt eksporterende producentgruppe i Kina ansøgte om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b). Parten fremlagde 33 formularer med anmodning om markedsøkonomisk behandling vedrørende dens fire forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter og en række andre forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der arbejder med den pågældende vare, f.eks. papirmøller, kemiske virksomheder, skovbrugsselskaber (leverandørindustrier) og indenlandske handelsselskaber.
(34)
I lyset af det store antal ansøgninger om markedsøkonomisk behandling anså man det for formålstjenligt ved den foreløbige undersøgelse at begrænse kontrolbesøgene på stedet til de fire eksporterende medlemmer af gruppen.
(35)
Kommissionen indhentede alle oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningerne om markedsøkonomisk behandling hos de fire forretningsmæssigt forbundne virksomheder.
(36)
Man fandt ikke, at det var muligt at indrømme markedsøkonomisk behandling, eftersom ingen af dem opfyldte det første, andet og tredje kriterium i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(37)
For så vidt angår kriterium nr. 1 kunne man også konstatere uregelmæssigheder med hensyn til forretningsmæssige beslutninger og omkostninger. Man konstaterede, at der i talrige tilfælde ikke fandtes dokumentation for betalinger i forbindelse med overdragelse af virksomhedernes aktier. Desuden var der ikke foretaget uafhængige vurderinger af bidrag fra enten statsejede aktionærer eller tilknyttede parter i anlægsaktiver, jord og omkostninger, der var konverteret til aktier. I et enkelt tilfælde blev aktier overdraget fra en statsejet aktionær til et af selskaberne i APP-gruppen til ikke-markedspris. I forbindelse med omkostninger viste undersøgelsen, at der i henhold til gruppens metodologi for registrering af input af råvarer mangler dokumentation for udgifterne til større input af råvarer. Man konkluderede derfor, at de fire forretningsmæssigt forbundne selskaber ikke havde påvist, at de opfyldte kriterium nr. 1.
(38)
Med hensyn til kriterium nr. 2 kunne det fastslås, at man ikke havde fulgt principperne i de grundlæggende internationale regnskabsstandarder (»IAS«) og navnlig IAS 1 (dvs. periodiseringsprincippet, modregning, manglende forsigtighed og korrekt gengivelse af transaktionerne) både i regnskaberne og ved revision af disse, hvilket satte spørgsmålstegn ved troværdigheden af virksomhedernes regnskaber. Man konkluderede derfor, at de fire forretningsmæssigt forbundne selskaber ikke havde påvist, at de opfyldte kriterium nr. 2.
(39)
Med hensyn til kriterium nr. 3 afslørede undersøgelsen, at der findes betydelige fordrejninger med hensyn til brugsret til jord for de fire forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter. Sådanne fordrejninger peger i retning af den konklusion, at brugsretten til jord ikke tildeles og beholdes på markedsøkonomiske vilkår. På stedet kunne det også konstateres, at der er tale om betydelige fordrejninger ved tildeling af lån til de fire forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter fra den kinesiske bank/finanssektor. De fleste af lånene blev ydet af banker, hvori staten besad en betydelig aktiepost, med klare tegn på, at de finansielle institutioner tog hensyn til statens overordnede industripolitik ved fastlæggelse af koncernens kreditværdighed, hvilket førte til långivning til virksomheder, der befinder sig i en dårlig økonomisk situation. Under hensyntagen til ovenstående konkluderede man derfor, at de fire forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter ikke har påvist, at de opfylder kriterium nr. 3.
(40)
APP og EU-producenterne fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til ovennævnte undersøgelsesresultater.
(41)
EU-producenterne var enige i ovenstående konklusioner. De anfægtede ligeledes argumenter fra de kinesiske eksporterende virksomheder vedrørende indrømmelse af markedsøkonomisk behandling, fordi Kommissionen sideløbende var i gang med en undersøgelse vedrørende statsstøtte.
(42)
Den kinesiske eksporterende gruppe var ikke enig i ovenstående konklusioner.
(43)
Med hensyn til kriterium nr. 1 fremførte man, at aktieoverdragelserne mellem gruppens virksomheder og betalingerne for disse er irrelevante for dette kriterium, eftersom kriteriet kræver, at virksomhederne skal træffe forretningsmæssige beslutninger som reaktion på markedets signaler. I denne henseende skal det bemærkes, at de mangler, der blev konstateret ved vurderingen med hensyn til markedsøkonomisk behandling (dvs. manglende dokumentation for betalinger for aktieoverførsler, urimeligt lave betalinger til statsejede aktionærer for aktieoverdragelser, ingen uafhængig evaluering af tilførte aktiver) indvirker på de forretningsmæssige beslutninger. Det forhold, at en virksomhed kan undgå at erlægge betaling for aktieoverdragelser, bruge under/overvurderede aktiver som en del af sin aktiekapital og foretage aktieoverdragelser med statsejede virksomheder, der savner en økonomisk forklaring eller begrundelse, har direkte følger for dens økonomiske situation og evne til at træffe beslutninger som reaktion på markedssignaler.
(44)
Med hensyn til råvarer fremførte man, at Kommissionen skulle have undersøgt, hvorvidt indkøb af input foretaget af den kinesiske gruppes råvareleverandører var sket til markedspriser. Man fremførte ligeledes, at Kommissionens konklusioner var forkerte. I denne forbindelse bemærkes det, at undersøgelsen påviste, at det er praktisk taget umuligt at spore, hvad gruppen betaler for en givet type af råvareindkøb.
(45)
Med hensyn til kriterium nr. 2 fremførte man, at EU har anerkendt de kinesiske regnskabsstandarder (GAAP) som værende forenelige med IFRS/IAS. I den forbindelse bemærkes det, at vurderingen af markedsøkonomisk behandling foretages i henhold til IAS og ikke de kinesiske regnskabsstandarder. Under alle omstændigheder og navnlig i lyset af den påståede overensstemmelse mellem de to sæt standarder ville det have været naturligt at forvente, at revisoren havde fremhævet de konstaterede uregelmæssigheder. APP anfægtede, at dens virksomheder overtræder de aspekter af IAS-reglerne, der nævnes i vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling (periodiseringsprincippet, princippet om korrekt gengivelse af transaktionerne samt modregning). Men de fremførte bemærkninger undergraver imidlertid ikke undersøgelsesresultaterne.
(46)
Med hensyn til kriterium nr. 3 og navnlig brugsretten til jord fremførte man, at dette kriterium henviser til betydelige fordrejninger, der er overført fra det ikke-markedsmæssige system og ikke en statslig indgriben af den type, der er almindelig i lande med markedsøkonomi. Således blev det anført, at de konstaterede fordrejninger med hensyn til tildelingen af brugsretten til jord ikke er specifikke for Kina, men også forekommer i Europa, eftersom der er tale om restriktioner indført af de myndigheder, der skal tiltrække investorer og sikre, at investeringerne er i overensstemmelse med de gældende lovkrav. I denne forbindelse bemærkes det, at formålet med undersøgelsen under alle omstændigheder ikke er at afgøre, hvorvidt der forekommer fordrejninger inden for EU. Desuden fastslog man ved undersøgelsen, at tildelingen af brugsretten til jord var direkte underlagt et stramt sæt regler (både med hensyn til betingelser og lejens størrelse), der udsprang direkte af det tidligere ikke-markedsmæssige system. Disse regler beskriver et centralt planlagt system, der ikke er i overensstemmelse med markedsøkonomiske principper.
(47)
Med hensyn til lån anførte man, at Kommissionens konklusioner er udtryk for hypoteser. I denne henseende bemærkes det, at man ved undersøgelsen påviste en klar sammenhæng mellem gruppens evne til at opnå bankfinansiering og gennemførelsen af mål udformet af den centrale kinesiske planøkonomi. Man anførte ligeledes, at de fordrejninger, som Kommissionen havde identificeret, højst kunne være subsidier. Man anførte derfor, at eftersom der foregår en parallel antisubsidieundersøgelse, kan de påståede subsidier ikke være en begrundelse for at afvise markedsøkonomisk behandling. I denne forbindelse bemærkes det, at man ved vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling fastslog, at der forekommer fordrejning i lånetildelingerne fra den kinesiske bank/finanssektor. Der er tale om en fordrejning, der er overført fra det ikke-markedsmæssige økonomiske system, og det har ingen sammenhæng med, hvorvidt konsekvenserne af sådanne handlinger skal betragtes som subsidier.
(48)
I løbet af den foreløbige undersøgelse fremførte APP påstande om, at den kinesiske gruppe af eksporterende producenter skulle indrømmes markedsøkonomisk behandling for at undgå dobbelttælling med den parallelle undersøgelse af statsstøtte. Man fremførte, at statsstøtten er en del af vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling, har indvirkning på resultaterne heraf og derfor vil blive behandlet ved den parallelle antisubsidieundersøgelse. For at underbygge disse påstande henviste parten også til proportionalitetsprincippet og retten til forsvarlig forvaltning.
(49)
Dette argument afvises af følgende grunde. For det første bemærkes det, at kriteriet for markedsøkonomisk behandling fastlægges klart i grundforordningen og står angivet under betragtning 32 ovenfor. Det forhold, at der i øjeblikket foregår en antisubsidieundersøgelse, fritager ikke den undersøgende myndighed for pligten til at sikre, at betingelserne for indrømmelse af markedsøkonomisk behandling er opfyldt. For det andet er spørgsmålet om »dobbelttælling« af antidumping- og udligningstold omfattet af bestemmelserne i den relevante EU-lovgivning, jf. artikel 14, stk. 1, i grundforordningen, og artikel 24, stk. 1, andet afsnit, i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (3), og afhænger ikke af, hvorvidt den pågældende eksportør indrømmes markedsøkonomisk behandling. Under alle omstændigheder er den foreslåede midlertidige antidumpingtold for alle de kinesiske samarbejdende parter baseret på skadestærsklen og ikke på dumpingmargenen, og dermed er enhver påstand om dobbelttælling ugyldig.
(50)
Man konstaterede, at to ud af de fire forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter kun fremstillede multiplekskarton som nævnt i betragtning 23 ovenfor. I denne forbindelse erindres der om, at man foreløbigt konkluderede, at multiplekskarton ikke skal være blandt de produkter, der er genstand for den igangværende undersøgelse. Selv om de foreløbige konklusioner vedrørende de berørte varer bliver bekræftet, vil konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for disse to forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter ikke være relevant for denne procedure.
(51)
I overensstemmelse med EU's praksis gælder det, at hvis en forretningsmæssigt forbunden virksomhed, der arbejder med fremstilling og salg af den pågældende vare, ikke opfylder kriterierne for markedsøkonomisk behandling, kan der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling til gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Derfor konkluderes det, at APP-virksomhederne ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling.
4.3. Individuel behandling
(52)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der om nødvendigt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne for individuel behandling i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(53)
Begge grupper af kinesiske eksporterende producenter (dvs. APP og Chenming) krævede individuel behandling.
(54)
På grundlag af de foreliggende oplysninger, som er blevet kontrolleret under kontrolbesøgene, fandt man, at både APP's og Chenmings samarbejdsvillige eksporterende producenter opfyldte kravene i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(55)
I lyset af ovenstående fastslås det foreløbig, at de relevante samarbejdsvillige eksporterende producenter kan indrømmes individuel behandling.
4.4. Normal værdi
4.4.1. Referenceland
(56)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«).
(57)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte USA som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(58)
En af grupperne af samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina fremsendte bemærkninger, hvori man udtrykte skepsis over brugen af USA som et hensigtsmæssigt referenceland og foreslog Thailand som et alternativ. Med hensyn til USA fremførte man, at en af producenterne i USA sandsynligvis ville være en virksomhed med tilknytning til en af klagerne fra EU. Man anførte ligeledes, at de amerikanske producenter er involveret i en parallel procedure mod det samme kinesiske produkt, at de amerikanske producenter modtager store beløb i statsstøtte, og at deres udstyr er forældet.
(59)
Kommissionen bad alle de berørte parter om at fremkomme med forslag. EU-producenterne var uenige i brugen af Thailand som et hensigtsmæssigt referenceland og bestred den kinesiske parts argumenter om de amerikanske producenter. Den thailandske virksomhed, der nævnes i den kinesiske parts dokumentation, blev kontaktet, men afviste skriftligt at medvirke ved undersøgelsen. Man kender ikke til andre eksporterende producenter af den pågældende vare i Thailand.
(60)
Kommissionen søgte at samarbejde med producenter i USA. Breve og relevante spørgeskemaer blev fremsendt til tre kendte virksomheder, der omtales i klagen, samt en relevant sammenslutning af papirproducenter. Blandt de kontaktede virksomheder fremsendte kun én producent de oplysninger, der er nødvendige for at kunne fastsætte en normal værdi, og var indstillet på at medvirke ved undersøgelsen.
(61)
Ved undersøgelsen fastslog man, at USA har et konkurrencepræget marked for samme vare. Det forhold, at USA har indført antidumping- og udligningstold på import af papirprodukter fra Kina, kan ikke betragtes som grund til ikke at anvende USA som referenceland, eftersom konkurrencen i landet er tilstrækkelig. Påstandene om statsstøtte og forældet udstyr i USA må afvises, fordi der ikke blev fremlagt konkret dokumentation til underbyggelse af disse påstande, og der foreligger ingen relevante kontrollerbare oplysninger. Med hensyn til forholdet mellem den samarbejdsvillige producent i USA og en producerende virksomhed i EU bemærkes det, at det relevante i denne henseende er, at forbindelserne mellem den samarbejdsvillige producent i det mulige referenceland og EU-virksomheden ikke påvirker oplysningerne om normalværdien. Undersøgelsen påviste ikke nogen sådan indvirkning med hensyn til de oplysninger, man kunne få fra USA.
(62)
Undersøgelsen viste desuden, at produktionsmængden hos den samarbejdsvillige amerikanske producent udgør væsentligt mere end 5 % af den kinesiske eksportmængde af den pågældende vare til EU, og dermed er produktionen repræsentativ rent mængdemæssigt. Hvad angår samme vares kvalitet, tekniske specifikationer og standarder i USA, blev der ikke konstateret væsentlige forskelle i forhold til de kinesiske varer. Det amerikanske marked blev derfor anset for at være tilstrækkelig repræsentativt til fastsættelsen af den normale værdi for Kina.
(63)
I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at USA vil være et egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
4.4.2. Fastsættelse af den normale værdi
(64)
Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. nedenfor:
(65)
Den amerikanske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev, for så vidt angår mængde, fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til EU af den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina.
(66)
Det blev også undersøgt, hvorvidt hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, idet andelen af rentable salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden blev fastsat. Da mængden af rentable salg af samme vare for hver varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som det vejede gennemsnit af det rentable hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden.
(67)
Det skal bemærkes, at den samarbejdsvillige amerikanske producent producerede og solgte alle typer af samme vare på det amerikanske marked i undersøgelsesperioden.
4.5. Eksportpris
(68)
Man konstaterede, at to ud af de fire forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter inden for APP kun fremstillede multiplekskarton som nævnt i betragtning 23 ovenfor. I denne forbindelse erindres der om, at man foreløbigt konkluderede, at multiplekskarton ikke skal være blandt de produkter, der er genstand for den igangværende undersøgelse. Derfor blev data for eksportpriser fra disse to virksomheder holdt uden for dumpingberegningerne.
(69)
De eksporterende producenter foretog eksportsalg til EU enten i) gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber placeret uden for EU eller ii) gennem et forretningsmæssigt forbundent handelsselskab inden for EU.
(70)
Da alt eksportsalg til EU fandt sted gennem forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder uden for EU, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne på den pågældende vare, når den blev solgt af de forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder til EU, dvs. til en uafhængig kunde, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales.
(71)
Når eksportsalget til EU skete gennem det ene forretningsmæssigt forbundne handelsselskab inden for EU, blev eksportpriserne beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af de priser, som det importerede produkt først blev videresolgt til uafhængige kunder til inden for EU. Der blev foretaget justering for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt den fortjeneste, som den importerende virksomhed opnåede i EU i undersøgelsesperioden. Hvad angår fortjenstmargenen, kunne den forretningsmæssigt forbundne forhandlers faktiske fortjeneste ikke anvendes, da forholdet mellem den eksporterende producent og den forretningsmæssigt forbundne forhandler gjorde disse priser upålidelige. Den relevante fortjenstmargen blev derfor sat til et rimeligt niveau, langt lavere end den fortjenstmargen, der anføres i betragtning 155, som man normalt ville forvente at opnå ved denne type salgstransaktioner.
4.6. Sammenligning
(72)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(73)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For de undersøgte eksporterende producenter i Kinas vedkommende har de foretagne justeringer for forskelle i transport- og forsikringsudgifter, kreditomkostninger, rabatter ved årsafslutning, provisioner, kvalitetskrav og udgifter til banktransaktioner været relevante og begrundede.
4.7. Dumpingmargen
(74)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastsat ovenfor.
(75)
På grundlag af ovenstående metodologi udgør de foreløbige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet:
Eksporterende producent
Dumpingmargen
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang, Jiangsu-provinsen, Kina
43,9 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou, Jiangsu-provinsen, Kina
43,9 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
63 %
(76)
Ud fra de foreliggende oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og oplysningerne i klagen er der ingen andre kendte producenter af den pågældende vare i Kina. Men i lyset af, at den indberettede eksportmængde var højere end importoplysningerne fra Eurostat, blev samarbejdsniveauet anset for højt, og den landsdækkende dumpingmargen for Kina blev fastsat ved hjælp af dumpingmargenen for de samarbejdsvillige virksomheder med den højeste individuelle toldsats, dvs. 63 %.
5. EU-PRODUCENTER
5.1. EU-produktion
(77)
I undersøgelsesperioden blev samme vare fremstillet af 14 kendte og en række andre meget små producenter i EU. Oplysningerne fra CEPIFINE skønnes at dække 98 % af EU-producenternes produktion. På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 5 270 000 ton i UP. De EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen i henhold til betydningen i grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(78)
Branchen for coated finpapir er energi- og kapitalintensiv. Derfor gælder der stordriftsfordele, hvilket forklarer, at produktionen er koncentreret på nogle få store aktører, som suppleres af mindre producenter, der fokuserer på markeder i deres geografiske nærområde. Fem store producenter af samme størrelse dækker det meste af EU-markedet med produktionsanlæg over hele Europa. Størstedelen af coated finpapir er en råvare og sælges normalt gennem papirhandlere og -grossister. Disse distributionskanaler er kendetegnet ved en kraftig koncentration af købekraft og prisgennemsigtighed som følge af pristilbud.
(79)
Som omtalt i betragtning 17 ovenfor, hævdede en interesseret part, at coated finpapir, som er egnet til rotationstryk, burde have været omfattet af denne undersøgelse. Parten hævdede således, at klageren, dvs. EU-erhvervsgrenen, ikke havde tilstrækkeligt vægtige argumenter i forbindelse med denne procedure. På grundlag af konklusionerne i betragtning 20 og 22, dvs. at coated finpapir, som er egnet til rotationstryk, og coated finpapir til fladtrykspresser er to forskellige varer, måtte denne påstand dog afvises.
6. SKADE
6.1. EU-forbrug
(80)
Forbruget blev fastslået på følgende grundlag:
-
Eurostat for import fra tredjelande justeret i henhold til oplysninger fra EU-producenter for produkter, der ikke er omfattet af proceduren. Undersøgelsen viste på grundlag af den fremlagte dokumentation, at disse antagelser var rimelige og begrundede
-
den kontrollerede samlede eksportmængde for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina til EU-markedet, idet den indberettede eksportmængde var højere end de importdata, der er kommet fra Eurostat
-
den samlede omsætning på EU-markedet for alle EU-producenter baseret på oplysninger fra CEPIFINE.
(81)
På grundlag heraf blev EU-forbruget beregnet som følger:
Tabel 1
EU-forbrug
EU-forbrug
2006
2007
2008
2009/UP
Ton
5 308 275
5 508 183
5 384 770
4 572 057
Indeks
100
104
101
86
Kilde: kontrollerede spørgeskemabesvarelser, justerede Eurostat-data og data fra CEPIFINE.
(82)
EU-forbruget faldt sammenlagt med 14 % i den betragtede periode. Det blev konstateret, at forbruget først steg med 4 % mellem 2006 og 2007, hvorefter det faldt med 18 % mellem 2007 og UP. Faldet i forbruget i 2008 og UP skyldtes en lavere efterspørgsel, især i første halvdel af 2009, som følge af den økonomiske krise.
6.2. Importen til EU fra Kina
(83)
Som nævnt ovenfor i betragtning 80 konstaterede man, at den kontrollerede samlede omsætning af den pågældende vare hos de samarbejdsvillige kinesiske eksportører på EU-markedet var større end den samlede importmængde ifølge Eurostat. Eftersom man konstaterede, at de kontrollerede oplysninger er mere præcise end de foreliggende statistikker, blev den samlede importmængde fra Kina beregnet på grundlag af de kontrollerede oplysninger fra de samarbejdsvillige virksomheder. Salgsmængden hos de samarbejdsvillige virksomheder, som kun havde eksporteret multiplekskarton i den betragtede periode, blev holdt uden for den samlede import, fordi man foreløbigt konkluderede, som forklaret i betragtning 24, at multiplekspapir og -karton ikke skal betragtes som den pågældende vare. Eftersom importdata for den pågældende vare kun vedrører to virksomheder, fandt man det af fortrolighedshensyn hensigtsmæssigt at vise dem i indekseret form.
Tabel 2
Samlet dumpingimport fra Kina
Samlet import fra Kina
2006
2007
2008
2009/UP
Mængder (indeks)
100
218
212
283
Markedsandel (indeks)
100
210
209
329
Priser i EUR/ton
677
661
657
621
Indeks
100
98
97
92
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(84)
De samlede importmængder fra Kina steg dramatisk og blev næsten tredoblet i løbet af den betragtede periode. Som følge heraf voksede importens markedsandel markant fra ca. 1 % i 2006 til over 4 % i UP. Dette skal ses på baggrund af et forbrug, der faldt med 14 % i samme periode. Gennemsnitspriserne på dumpingimporten fra Kina udviste et fald på 8 % i løbet af den betragtede periode.
6.2.1. Prisunderbud
(85)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter importen.
(86)
Som forklaret i betragtning 28 var de kinesiske eksportører meget samarbejdsvillige og blev anset for dækkende for den samlede eksportmængde fra Kina til EU i løbet af UP. Eftersom man konstaterede, at de to kinesiske eksporterende producenter, som oprindeligt gav sig til kende, ikke eksporterede den pågældende vare til EU-markedet, som forklaret i betragtning 50, er deres importmængder ikke medtaget i prisunderbudsanalysen.
(87)
Det fremgik af sammenligningen, at den pågældende dumpingvare med oprindelse i Kina blev solgt i EU i undersøgelsesperioden til underbudspriser på gennemsnitlig 5,6 % under EU-producenternes priser. Underbudsmargenens størrelse skal ses på baggrund af den høje grad af prisgennemsigtighed som følge af pristilbud, der kendetegner markedet for distribution af coated finpapir.
6.3. EU-erhvervsgrenens og de samarbejdsvillige EU-producenters økonomiske situation
6.3.1. Indledende bemærkninger
(88)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-producenterne en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-producenternes situation fra 2006 til undersøgelsesperiodens afslutning.
(89)
De makroøkonomiske aspekter (produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder, markedsandel, dumpingmargenernes vækst og størrelse) blev vurderet for hele EU-produktionen på grundlag af oplysninger fra CEPIFINE.
(90)
Analysen af mikroøkonomiske aspekter blev foretaget over for EU-producenterne (gennemsnitlige enhedspriser, beskæftigelse, lønninger, produktivitet, lagre, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital) på grundlag af oplysninger fra producenterne, som er behørigt kontrolleret.
(91)
En af parterne hævdede, at en af de samarbejdsvillige producenter ikke samarbejdede i fuldt omfang, fordi producenten var forretningsmæssigt forbundet med en anden EU-producent gennem 1. aktiebesiddelse og 2. et joint venture bestående af eksklusivaftaler om salg og råvarelevering. Undersøgelsen bekræftede imidlertid, at den pågældende EU-producents aktiebesiddelse var af begrænset omfang og lå under loftet i artikel 143 i Kommissionens forordning 2454/93 (4) om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning om indførelse af en EF-toldkodeks. Endvidere indeholdt aftalerne mellem de to virksomheder ikke elementer, som kunne have givet anledning til at tro, at forholdet mellem virksomhederne ville udvikle sig til mere end et normalt forretningsforhold mellem køber og sælger.
6.3.2. Data vedrørende EU-erhvervsgrenen (makroøkonomiske indikatorer)
6.3.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 3
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2006
2007
2008
2009/UP
Produktion (ton)
6 483 462
6 635 377
6 381 324
5 164 475
Indeks
100
102
98
80
Kapacitet (ton)
7 032 734
7 059 814
6 857 226
6 259 129
Indeks
100
100
98
89
Kapacitetsudnyttelse
92 %
94 %
93 %
83 %
Indeks
100
102
101
90
Kilde: Data fra CEPIFINE.
(92)
Som det fremgår af ovenstående tabel, faldt produktionsmængden for EU-erhvervsgrenen med 20 % i løbet af den betragtede periode. Det bør bemærkes, at selv om EU-forbruget steg med omkring 1 % mellem 2006 og 2008, faldt produktionen for EU-erhvervsgrenen med 2 % i den periode, hvorimod den faldt markant mellem 2008 og UP i tråd med faldet i EU-forbruget.
(93)
Siden 2000 har EU-producenterne gennemført omfattende omstruktureringer for at afhjælpe en strukturel overkapacitet. Gennem konsolideringer og lukninger af anlæg nedbragte EU-erhvervsgrenen sin produktionskapacitet for coated finpapir med omkring 770 000 ton mellem 2006 og UP svarende til 11 %.
(94)
Trods faldet i den samlede kapacitet faldt udnyttelsesgraden alligevel fra 92 % i 2006 til 83 % i UP. Det største fald skete i perioden fra 2008 til UP. Det bemærkes, at høj kapacitetsudnyttelse er en vigtig faktor for papirproducenternes langsigtede levedygtighed på grund af store investeringer i anlægsaktiver. Derfor blev kapacitetsudnyttelsen i UP betragtet som lav.
6.3.2.2. Salgsmængde og markedsandel
(95)
Salgstallene i tabellen nedenfor vedrører den mængde, der blev solgt til den første uafhængige kunde på EU-markedet.
Tabel 4
Salgsmængde og markedsandel
2006
2007
2008
2009/UP
Salgsmængde (ton)
4 921 141
4 999 524
4 875 841
4 008 354
Indeks
100
102
99
81
Markedsandel
93 %
91 %
91 %
88 %
Indeks
100
98
98
95
Kilde: Data fra CEPIFINE.
(96)
Selv om EU-forbruget voksede med 4 % mellem 2006 og 2007 (se betragtning 81 ovenfor), steg salgsmængden for den pågældende vare fra EU-erhvervsgrenen til uafhængige kunder på EU-markedet kun med 2 % i samme periode. Det betyder, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne drage fordel af det øgede forbrug i den periode. Desuden faldt salgsmængden for alle EU-producenter endnu mere, med 18 %, mellem 2008 og UP, mens EU-forbruget faldt med 15 %. Derfor oplevede EU-erhvervsgrenen et konstant og betydeligt fald i salgsmængden efter en mindre stigning i 2007, hvilket gav sig udtryk i mistede markedsandele på 5 procentpoint i den betragtede periode.
6.3.2.3. Vækst
(97)
Når man ser på udviklingen i den betragtede periode, var faldet på 19 % i EU-erhvervsgrenens salgsmængde langt mere udtalt end faldet på 14 % i EU-forbruget. Følgelig faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel også markant med 5 procentpoint i samme periode.
6.3.2.4. Dumpingmargenernes størrelse
(98)
De foreløbige dumpingmargener for Kina er betydelige, jf. afsnittet ovenfor om dumping. I betragtning af størrelsen af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige.
6.3.3. Data vedrørende samarbejdsvillige EU-producenter (mikroøkonomiske indikatorer)
6.3.3.1. De samarbejdsvillige EU-producenters gennemsnitlige enhedssalgspriser
(99)
De gennemsnitlige salgspriser ab fabrik for de samarbejdsvillige EU-producenter til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet steg i 2007, faldt efterfølgende og vendte i 2009 tilbage til næsten samme niveau som i begyndelsen af den betragtede periode. Samlet set lå priserne på coated finpapir på et stabilt niveau i årenes løb.
Tabel 5
EU-producenternes priser
EU-producenternes priser
2006
2007
2008
2009/UP
Gennemsnitspris (EUR/ton)
692
717
691
695
Indeks
100
104
100
100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
6.3.3.2. Lagre
(100)
Lagrene udgjorde ca. 10 % af produktionsmængden i UP. De samarbejdsvillige EU-producenter øgede deres lagre med 14 % i den betragtede periode, navnlig mellem 2006 og 2007 og senere mellem 2008 og UP. Dette faldt navnlig sammen med stigningen i dumpingimport til lavpris fra Kina.
Tabel 6
Lagre
Lagre
2006
2007
2008
2009/UP
Lagre (ton)
278 265
298 547
296 387
318 489
Indeks
100
107
107
114
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
6.3.3.3. Beskæftigelse, lønninger og produktivitet
Tabel 7
Beskæftigelse
Beskæftigelse
2006
2007
2008
2009/UP
Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTÆ)
7 756
7 487
7 207
6 197
Indeks
100
97
93
80
Arbejdskraftomkostninger (EUR pr. FTÆ)
54 053
54 948
57 026
58 735
Indeks
100
102
105
109
Produktivitet (enhed pr. FTÆ)
453
478
486
457
Indeks
100
106
107
101
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(101)
På grund af fabrikslukninger og konsolidering hos de samarbejdsvillige EU-producenter blev antallet af ansatte kraftigt reduceret med 11 % (næsten 900 job) i den betragtede periode. Det bemærkes, at ovenstående beskæftigelsestal for UP er højere på grund af de medarbejdere, som en af de samarbejdsvillige EU-producenter ansatte i begyndelsen af UP. Faldet i beskæftigelsen svarer til 20 %, hvis der ses bort fra disse ansættelsers indvirkning på indikatoren.
(102)
Man har opnået effektivitetsgevinster ved at nå og opretholde et højt output pr. ansat selv i en periode med omfattende afskedigelser i 2007 og 2008. Tilbagegangen i produktivitetsniveauet til 2006-niveauet i løbet af UP skal ses i lyset af de generelle tendenser i forbindelse med nedskæringer, hvor faldet i antallet af ansatte først følger efter faldet i produktionen med en vis forsinkelse. Arbejdskraftomkostningerne steg konstant med en samlet stigning på 10 % i løbet af den betragtede periode.
6.3.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast
Tabel 8
Rentabilitet
2006
2007
2008
2009/UP
Rentabilitet
-1,13 %
-0,21 %
-2,60 %
2,03 %
Ændring (100 = 2006)
+0,92 %
-1,47 %
+3,16 %
Likviditet (1 000 EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Indeks
100
81
66
129
Investeringer (1 000 EUR)
151 900
151 027
127 845
98 220
Indeks
100
99
84
65
Investeringsafkast
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Ændring (100 = 2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(103)
De samarbejdsvillige EU-producenter havde tab i årene 2006 til 2008, og den økonomiske situation blev først positiv i 2009, hvor verdensmarkedsprisen på papirmasse, den vigtigste råvare, faldt betydeligt som følge af den økonomiske krise. Faldet i prisen på papirmasse i 2009 var på 19 % i forhold til gennemsnitsprisen i 2008, hvilket blev anset for et usædvanligt stort fald, som bidrog direkte til den forbedrede økonomiske situation i undersøgelsesperioden.
(104)
Tendensen for likviditeten, som er producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter, afspejler i stort omfang udviklingen i rentabiliteten. Derfor viser likviditeten en usædvanlig kraftig stigning i løbet af UP på grund af de faldende priser på papirmasse. Investeringsafkastet udviklede sig negativt i lighed med de negative fortjenstresultater hos de samarbejdsvillige EU-producenter frem til 2008 og en positiv tendens inden for UP som følge af de ekstraordinære omkostningsbesparelser på grund af papirmassepriserne.
(105)
Af ovenstående fremgår det, at de samarbejdsvillige EU-producenters evne til at investere blev begrænset, da likviditeten forværredes markant i den betragtede periode, dog ikke i UP. Derfor faldt investeringerne med 35 % i den betragtede periode og begrænsede sig til installering af kraftvarmeanlæg, der har hjulpet EU-producenterne med at afbøde virkningerne af de konstante stigninger i energiomkostningerne.
6.3.3.5. Evne til at rejse kapital
(106)
Papirindustrien er overordnet set kendetegnet ved en stor gældsætning som følge af de betydelige faste anlægsinvesteringer. Som følge af tabene i størstedelen af den betragtede periode blev de samarbejdsvillige EU-producenters evne til at skaffe kapital og finansiere deres aktiviteter med rimelige finansieringsomkostninger også undergravet. Dette gjaldt navnlig i 2008, hvor en af de samarbejdsvillige EU-producenter måtte refinansieres med en betydelig risikopræmie, mens den mindste samarbejdsvillige producent gik i betalingsstandsning i 2008 og blev overtaget af en anden EU-producent.
6.4. Konklusion vedrørende skade
(107)
Det fremgår af undersøgelsen, at de fleste skadesindikatorer som f.eks. produktionsmængde (- 20 %), kapacitetsudnyttelse (- 10 %), salgsmængde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet (- 19 %) og markedsandel (- 5 procentpoint) forværredes i den betragtede periode. Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende de samarbejdsvillige EU-producenters økonomiske resultater som investeringsafkast og rentabilitet kraftigt påvirket frem til 2008. Den pludselige stigning i rentabiliteten i UP skyldes udelukkende det midlertidige og ekstraordinære fald i verdensmarkedspriserne på papirmasse i UP. Det bemærkes, at selv i UP var rentabiliteten meget lav og førte ikke til nogen ændring af konklusionen om, at de samarbejdsvillige EU-producenter befinder sig i en meget svag økonomisk position.
(108)
Undersøgelsen viste også, at ovenstående skadesbillede hovedsagelig kan forklares med, at de samarbejdsvillige EU-producenter trods deres omstruktureringsbestræbelser og produktivitetsforbedringer ikke var i stand til at hæve deres priser på coated finpapir til et niveau, der mere end blot dækker deres omkostninger. Dette skyldes især prisunderbuddet fra de kinesiske producenters side i UP, som havde store konsekvenser på et marked med stor prisgennemsigtighed. Det lykkedes de samarbejdsvillige EU-producenter i UP at nedbringe deres produktionsomkostninger gennem yderligere produktivitetsforbedringer og som følge af faldet i priserne på papirmasse, der hovedsagelig indtraf i anden halvdel af UP. Da der kom en bedre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel på markedet efter producenternes indsats for at løse den strukturelle overkapacitet gennem konsolidering og kapacitetsnedlægning, lykkedes det at holde priserne på coated finpapir på et stabilt niveau. Men de samarbejdsvillige EU-producenter var ikke i stand til at hæve deres salgspriser til et niveau, der kan sikre den nødvendige rentabilitet og sikre levedygtigheden på længere sigt.
(109)
Som omtalt i betragtning 17 ovenfor, hævdede en part, at coated finpapir, som anvendes til rotationstryk, burde have været omfattet af denne undersøgelse. Derfor hævdede parten, at da varen blev udelukket fra fastlæggelsen af væsentlig skade og analysen af udviklingstendenser, var skadesbilledet blevet fordrejet. På grundlag af konklusionerne i betragtning 20 og 22, dvs. at coated finpapir til brug i henholdsvis rotationspresser og fladtrykspresser er forskellige varer, blev påstanden dog afvist.
(110)
En part hævdede, at en af de samarbejdsvillige EU-producenters opkøb af en anden EU-producent i 2008 var tegn på, at denne samarbejdsvillige EU-producent har det rimeligt godt. Man bemærkede som udgangspunkt, at væsentlige skader vurderes på grundlag af situationen for EU-erhvervsgrenen og ikke er baseret på situationen for en enkelt producent. Som det konkluderes i betragtning 107 ovenfor, har de fleste skadesindikatorer udvist en negativ tendens, der tyder på, at EU-erhvervsgrenens situation er blevet forværret i den betragtede periode. Opkøbet blev desuden anset som et led i EU-erhvervsgrenens omstruktureringsbestræbelser i den betragtede periode. Under alle omstændigheder bemærkes det, at når man analyserer makroindikatorer som produktionsmængde, kapacitet, salgsmængde og markedsandel, har opkøbet haft en neutral virkning, eftersom man vurderer makroindikatorer for alle EU-producenter, som udgør EU-erhvervsgrenen som defineret i betragtning 77. Disse faktorer vil med andre ord forblive uændrede i tilfælde af et ejerskifte.
(111)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
7. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
7.1. Indledning
(112)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at al skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
7.2. Virkningerne af dumpingimporten
(113)
Det skal bemærkes, at EU's marked for coated finpapir er kendetegnet ved en høj grad af koncentration af købekraft og prisgennemsigtighed gennem pristilbud. Desuden er coated finpapir en råvare og rummer ikke mulighed for betydelige prisforskelle fra forskellige kilder. En stor del af produkterne sælges gennem forhandlere, der tvinger EU-erhvervsgrenen til at holde priserne på samme niveau som dumpingimport til lave priser. Derfor har priserne på importeret coated finpapir, hvoraf 35 % stammede fra Kina i UP, generelt haft stor indvirkning på prisniveauerne på EU-markedet.
(114)
Undersøgelsen viste, at dumpingimporten fra Kina steg dramatisk (+ 183 %) i den betragtede periode. Dumpingimporten fra Kina blev først fordoblet fra 2006 til 2007, mens priserne i 2007 var 2 % lavere end året før. I 2008 lå importen fra Kina stabilt, mens gennemsnitspriserne faldt med endnu 1 %. Importmængden fra Kina (+ 71 %) og markedsandelen (+ 120 %) steg igen dramatisk i UP med faldende underbudspriser (- 5 %), der lå 5,6 % under de samarbejdsvillige EU-producenters, og pressede dermed priserne på EU-markedet og forhindrede de samarbejdsvillige EU-producenter i at hæve deres priser til rentable niveauer.
(115)
Der erindres om, at forbruget i EU faldt med omkring 14 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen stod over for et betydeligt fald i salgsmængderne (19 %). Men faldet i salgsmængderne var langt mindre udtalt end faldet i efterspørgslen og førte til et tab af markedsandele på 5 procentpoint. Samtidig steg markedsandelen for kinesisk import med 3 procentpoint. Dette viser, at EU-erhvervsgrenens markedsandel stort set er blevet overtaget af dumpingimporten fra Kina.
(116)
Det konstante pres, som blev udøvet af dumpingimport fra Kina til lave priser på EU-markedet, blev derfor anset for at have forhindret EU-erhvervsgrenen i at tilpasse salgspriserne til de øgede råvareomkostninger, navnlig i 2008, hvor prisen på papirmasse nåede sit højdepunkt. Det førte til tabte markedsandele og fald i rentabiliteten hos EU-erhvervsgrenen.
(117)
I lyset af ovenstående blev det derfor foreløbigt konkluderet, at den kraftige stigning i dumpingimport fra Kina til lave priser havde en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
7.3. Andre faktorers virkninger
7.3.1. Forbrugets udvikling på EU-markedet
(118)
Som nævnt i betragtning 82 steg EU-forbruget af coated finpapir først i 2007, hvorefter det faldt i 2008 og i UP. I den betragtede periode mistede hele EU-erhvervsgrenen markedsandele. En af de samarbejdsvillige eksportører i Kina hævdede, at de faldende salgsmængder og markedsandele hos EU-erhvervsgrenen skyldtes det faldende forbrug, der var forårsaget af den økonomiske krise og de elektroniske mediers fremmarch.
(119)
Selv om man ikke kan udelukke, at den negative udvikling i EU's forbrug, uanset årsag, mellem 2007 og UP har haft negative følger for EU-erhvervsgrenens salgsmængder og produktion, er det værd at bemærke, at det i samme periode og navnlig fra 2008 til 2009 lykkedes de kinesiske eksportører at øge deres salgsmængder og markedsandele i kraft af pristrykket på markedet som følge af dumpingimporten. Derfor menes det, at EU-erhvervsgrenens forværrede økonomiske situation hovedsagelig skyldes stigningen i dumpingimporten fra Kina og underbudspolitikken, som praktiseres af de kinesiske eksportører, og ikke et faldende forbrug. Selv om den faldende efterspørgsel bidrog til skaden, kunne den ikke bryde årsagssammenhængen mellem de væsentlige skader og den stigende dumpingimport.
7.3.2. Råvarepriser
(120)
De gennemsnitlige produktionsomkostninger for de samarbejdsvillige EU-producenter steg svagt (2 %) mellem 2006 og 2008 og faldt med 5 % i UP. Undersøgelsen viste, at de samarbejdsvillige EU-producenters produktionsomkostninger ved fremstilling af coated finpapir generelt fulgte samme tendens som prisudviklingen for papirmasse, en af de vigtigste råvarer ved papirproduktion. Gennemsnitsprisen på papirmasse steg med 8 % mellem 2006 og 2008, hvorefter den faldt kraftigt fra udgangen af 2008 frem til den sidste måned i UP. Prisen på papirmasse lå i gennemsnit 19 % lavere i 2009 end året før.
(121)
Eftersom der ikke var tale om skadevoldende dumping, kunne man forvente, at priserne tilpasses regelmæssigt for at afspejle prisudviklingen for de forskellige produktionsfaktorer. Dette skete imidlertid ikke frem til 2008. Faktisk var EU-producenterne tvunget til at holde deres salgspriser nede, selv om priserne på papirmasse var stigende i 2008, for at kunne konkurrere med dumpingimport fra Kina til lave priser, hvilket medførte et markant fald i deres rentabilitet i samme periode. I UP forbedredes situationen som følge af det usædvanlige fald i priserne på papirmasse - mens priserne på coated finpapir kunne fastholdes på samme niveau. Men selv i denne ekstraordinære periode gav de fortsat meget lave fortjenstniveauer ikke de samarbejdsvillige EU-producenter mulighed for at komme sig oven på den fortsatte dumping. På trods af de faldende råvareudgifter kunne priserne stadig ikke hæves, så man kunne opnå de solide fortjenstmargener, der er nødvendige for disse kapitalintensive producenter.
(122)
Derfor konkluderes det foreløbig, at dumpingimporten fra Kina, der underbød de samarbejdsvillige EU-producenters priser, pressede priserne på EU-markedet og hindrede de samarbejdsvillige EU-producenter i at hæve deres salgspriser for at dække deres udgifter eller for at opnå en rimelig rentabilitet. I lyset af at råvarepriserne faldt betydeligt i UP, konkluderede man, at disse ikke kan have påvirket den væsentlige skade på EU-erhvervsgrenen i samme periode.
7.3.3. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(123)
Eksportresultaterne blev også undersøgt som en af de andre kendte faktorer end dumpingimporten, som samtidig kunne tilføje EU-erhvervsgrenen skade, for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Analysen viste, at de samarbejdsvillige EU-producenters eksportsalg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter udgjorde en betydelig del af deres omsætning (ca. 27 %) i den betragtede periode. Selv om eksportsalgsmængderne også faldt med 9 % i den betragtede periode, var faldet i mængder mindre udtalt end faldet i salgsmængder på EU-markedet (19 %). Derfor fandt man, at faldet i eksportmængder ikke kan forklare den skade, som de samarbejdsvillige EU-producenter har lidt. Eftersom eksporten spiller en stor rolle med hensyn til at holde kapacitetsudnyttelsen på et højt niveau for at dække de store anlægsinvesteringer i maskineri, fandt man, at selv om eksportresultaterne blev forringet, havde eksporten samlet set en positiv effekt. Derfor fandt man, at selv om nedgangen i eksportaktiviteterne kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens overordnet set forværrede situation, afbødede de på den anden side tabene på EU-markedet og er således ikke af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og skaden for EU-erhvervsgrenen.
(124)
En part hævdede, at EU-erhvervsgrenen var udsat for et betydeligt fald i eksporten på grund af euroens styrke i forhold til US-dollaren, og at den skade, der skyldes denne faktor, ikke skal tilskrives importen fra Kina. Som det konkluderes ovenfor, er EU-erhvervsgrenens dårligere eksportresultater, uanset årsagerne hertil, ikke den væsentligste grund til den skade, som producenterne har lidt, og bryder dermed ikke den årsagssammenhæng, der fastslås i betragtning 117.
7.3.4. Import fra andre tredjelande
(125)
Udviklingen i importen fra andre tredjelande, både for så vidt angår mængder og priser, mellem 2006 og UP fremgår af følgende tabel:
Tabel 9
Import fra tredjelande
2006
2007
2008
2009/UP
Schweiz
Import (ton)
194 748
191 636
226 736
172 233
Indeks
100
98
116
88
Markedsandel
3,7 %
3,5 %
4,2 %
3,8 %
Indeks
100
95
115
103
Pris (EUR pr. ton)
787
782
758
793
Indeks
100
99
97
105
Indonesien
Import (ton)
19 834
30 714
27 178
49 877
Indeks
100
155
137
251
Markedsandel
0,4 %
0,6 %
0,5 %
1,1 %
Indeks
100
149
135
292
Pris (EUR pr. ton)
855
818
845
681
Indeks
100
96
99
80
Sydkorea
Import (ton)
45 154
65 251
46 498
46 068
Indeks
100
145
103
102
Markedsandel
0,9 %
1,2 %
0,9 %
1,0 %
Indeks
100
139
102
118
Pris (EUR pr. ton)
562
669
664
618
Indeks
100
119
118
110
Alle andre lande
Import (ton)
58 623
70 984
62 844
100 711
Indeks
100
121
107
172
Markedsandel
1,1 %
1,3 %
1,2 %
2,2 %
Indeks
100
117
106
199
Pris (EUR pr. ton)
962
860
914
824
Indeks
100
89
95
86
Kilde: Eurostat.
(126)
De største andre tredjelande, der eksporterer coated finpapir til EU-markedet er Schweiz, Indonesien og Sydkorea. Det fremgår af tendenserne for importmængder, at stigningen i importen fra Kina var mere markant end fra nogen af de øvrige tredjelande. Importen fra Schweiz blev solgt til betydeligt højere priser end importerede produkter fra Kina. De schweiziske produkters markedsandel lå forholdsvis stabilt, undtagen i 2008, hvor den steg midlertidigt til over 4 %, inden den faldt tilbage tæt på 2006-niveauet i UP. Importeret coated finpapir fra Schweiz bestod hovedsagelig af produktionen fra én virksomhed, der ejes af en af de samarbejdsvillige EU-producenter, og de højere enhedspriser kan skyldes forskellige produktsortimenter og salgsstrukturer. Importen fra Indonesien kom også ind i EU til højere priser end de kinesiske produkter med undtagelse af UP, hvor priserne faldt, efter al sandsynlighed i høj grad som følge af de faldende priser på papirmasse. Den heraf følgende stigende import, som imidlertid mængdemæssigt forblev på et lavt niveau i løbet af UP, førte til en markedsandel, der ligeledes lå på et lavt niveau i samme periode. Importen til EU fra Sydkorea var beskeden i den betragtede periode, og markedsandelen lå på et stabilt niveau. Selv om de koreanske importpriser var sammenlignelige med importpriserne fra Kina, udviste de koreanske priser ikke en konstant faldende tendens, som den kinesiske import gjorde i hele den betragtede periode. Importen fra alle andre lande skete til betydeligt højere priser end importen fra Kina, og importmængderne var lave.
(127)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at importen fra disse tredjelande ikke bidrog til den væsentlige skade, der var blevet påført EU-erhvervsgrenen.
7.3.5. Strukturbestemt overkapacitet
(128)
En samarbejdsvillig eksportør i Kina anførte, at skaden på EU-erhvervsgrenen skyldes EU-erhvervsgrenens overkapacitet. EU-erhvervsgrenens kapacitetsreduktion og konsolidering var derfor ikke en konsekvens af den kinesiske import, men skal ses som en forholdsregel imod overkapaciteten. Men undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen led tab i den betragtede periode, navnlig i 2008, trods omstruktureringerne, fordi EU-erhvervsgrenen som skitseret ovenfor i betragtning 113-117 stadig var ude af stand til at hæve priserne til et niveau, der lå højere end udgifterne. Denne situation skyldes hovedsagelig prispresset fra dumpingimporten, der underbød EU-erhvervsgrenens priser. Dette argument måtte derfor afvises.
7.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(129)
Ovenstående analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængder og markedsandele for importen fra Kina til lave priser. Desuden blev det konstateret, at denne import skete til dumpingpriser, der lå betydeligt under de priser, som EU-erhvervsgrenen krævede for tilsvarende varetyper på EU-markedet.
(130)
Denne stigning i mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Kina til lave priser var sammenfaldende med et generelt fald i efterspørgslen i EU i perioden mellem 2006 og UP, men også sammenfaldende med den negative udvikling i EU-producenternes markedsandel i samme periode. Samtidig kunne der iagttages en negativ udvikling i de vigtigste indikatorer for EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation som beskrevet i betragtning 107.
(131)
Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(132)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
8. UNIONENS INTERESSER
8.1. Indledende bemærkning
(133)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for EU-producenter, importører, handlende og distributører samt brugere af den pågældende vare samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger.
8.2. EU-erhvervsgrenen
(134)
EU-erhvervsgrenen består af 14 kendte producenter, der skønnes at stå for omkring 98 % af EU's produktion af coated finpapir i henhold til CEPIFINE. Producenterne er beliggende i forskellige EU-medlemsstater og beskæftiger direkte mere end 11 000 personer i forbindelse med den pågældende vare.
(135)
To af de kendte producenter protesterede mod iværksættelsen af undersøgelsen, men fremkom ikke med yderligere oplysninger og samarbejdede ikke ved undersøgelsen. Ud fra de foreliggende oplysninger og navnlig på grundlag af oplysningerne fra CEPIFINE, som viste, at EU-erhvervsgrenens situation blev forværret, kan man imidlertid med rimelighed gå ud fra, at disse to virksomheder også blev påvirket negativt af dumpingimporten. Den manglende samarbejdsvilje blev derfor ikke opfattet som et tegn på, at deres situation skulle adskille sig fra de øvrige EU-producenters.
(136)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Især skadesindikatorer vedrørende de samarbejdsvillige EU-producenters økonomiske resultater som f.eks. rentabilitet og investeringsafkast blev påvirket negativt trods en lille forbedring i UP. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.
(137)
Det forventes, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive og rimelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på coated finpapir, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter. Det kan forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med yderligere positive virkninger for den økonomiske situation og rentabilitet.
(138)
Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af coated finpapir med oprindelse i Kina vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.
8.3. Importører og forhandlere
(139)
Der blev udsendt spørgeskemaer til 14 kendte ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og forhandlere i EU, der blev nævnt i klagen. I løbet af undersøgelsen gav flere andre forhandlere (også kaldet handlende hos erhvervsgrenen) sig til kende. I sidste ende samarbejdede 19 virksomheder ved undersøgelsen, selv om nogle af disse respondenter kun fremlagde delvise oplysninger. Man konstaterede, at importørerne også optrådte som forhandlere på markedet, så derfor vil alle disse parter i det følgende blive betegnet »handlende«.
(140)
Undersøgelsen viste, at alle handlende købte coated finpapir fra flere kilder og hovedsagelig fra EU-producenter. Fem handlende købte aldrig eller kun lejlighedsvis importeret coated finpapir fra Kina. De syv virksomheder, der fremlagde kvantitative oplysninger om deres køb af den pågældende vare, repræsenterede i alt 47 % af den samlede import fra Kina. Importen, herunder importen fra Kina, udgjorde kun en begrænset andel af deres samlede aktiviteter, og en eventuel negativ virkning af de foreslåede foranstaltninger vil derfor efter al sandsynlighed være ubetydelig. Alle handlende erklærede, at coated finpapir fremstillet i EU og Kina havde stort set samme kvalitet og var substituerbart. Undersøgelsen bekræftede endvidere, at der findes et stort antal andre importkilder, og at forhandlerne kan skifte til disse andre leverandører, i det mindste på længere sigt.
(141)
To importerende forhandlere købte størstedelen af deres coatede finpapir fra kinesiske kilder. Begge virksomheder gav udtryk for, at de ville have svært ved at købe produkter fra EU-producenter, fordi der ville være traditionelle salgskanaler, fordi producenterne ville kræve minimumsordrestørrelser, og distributionsaftaler, der skal overholdes. Dette påvirkede imidlertid ikke adgangen til coated finpapir fra EU-producenter direkte, eftersom disse havde tilstrækkelig ledig kapacitet. Dette argument måtte derfor afvises.
(142)
Med hensyn til muligheden for at skubbe eventuelle prisstigninger over på kunderne henviste alle de samarbejdsvillige forhandlere til den kraftige prisgennemsigtighed på EU-markedet og erklærede, at de kun ville kunne hæve deres salgspriser over for slutkunderne, hvis det generelle prisniveau i EU blev højere. På dette grundlag og eftersom hensigten med antidumpingtold bl.a. er at hæve prisniveauet i EU til et niveau, hvor omkostningerne dækkes ind, forventes det, at importørerne i det mindste delvis vil kunne skubbe eventuelle prisstigninger som følge af antidumpingtolden over på deres kunder. Det skal også bemærkes, at man som nævnt ovenfor konstaterede, at den kinesiske import kun udgør en meget lille andel af forhandlernes samlede forretninger, og at virkningen af antidumpingtolden overordnet set vil være ubetydelig. Endelig finder man også, at importørerne opnår en højere rentabilitet på videresalg af coated finpapir fra producenterne i Kina, og at de derfor vil kunne tjene mindre ved at påtage sig i det mindste en del af prisstigningen.
(143)
Derfor formodes indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger ikke at have en negativ indvirkning generelt på importørerne og forhandlerne.
8.4. Brugerne
(144)
Det blev udsendt spørgeskemaer til otte kendte brugere i EU, der stod nævnt i klagen. Under undersøgelsen gav flere andre brugere sig til kende. I alt 17 virksomheder besvarede spørgeskemaet helt eller delvis. Disse virksomheder er beliggende over hele EU og repræsenterer trykkeri- og forlagsbrancherne. Eftersom markedsbetingelserne og omkostningsstrukturerne vurderes til at være forskellige for trykkerier og forlag, blev virkningen af foranstaltningerne analyseret separat for hver gruppe.
8.4.1. Trykkerier
(145)
I alt ni trykkerier, de fleste SMV'er, bidrog med grundlæggende oplysninger. I henhold til disse oplysninger kunne man fastslå, at overordnet set var coated finpapirs andel af de samlede omkostninger ved fremstilling af trykte materialer forholdsvis stor, dvs. omkring 40 % i gennemsnit. De fleste samarbejdsvillige trykkerier var først for nylig begyndt at anvende kinesisk papir, flere af dem først efter UP. Det blev bekræftet, at coated finpapir fremstillet i EU og i Kina har en tilsvarende kvalitet, og at der foregår en kraftig priskonkurrence mellem forhandlerne.
(146)
Alle trykkerier erklærede, at enhver prisforhøjelse ville have betydelige negative følger for deres rentabilitet. Man hævdede, at trykkerierne allerede er under pres på grund af strukturel overkapacitet, og at enhver forhøjelse af indkøbspriserne på coated finpapir ville lægge yderligere pres på disse producenter. I denne forbindelse skal det bemærkes, at i lyset af de begrænsede mængder af kinesisk coated finpapir, som trykkerierne anvender (idet de stadig henter størstedelen af det coatede finpapir, de skal bruge, hos EU-producenter), blev de direkte virkninger af en eventuel told anset for ubetydelige. Hvad angår den generelle prisstigning på EU's marked, fandt man, at denne prisstigning ville påvirke alle økonomiske aktører og dermed have en neutral indvirkning.
(147)
Nogle trykkerier hævdede, at antidumpingtold ville medføre knaphed på markedet og længere leveringstider. Undersøgelsen viste, at EU-producenterne og mellemmændene er i stand til at dække efterspørgslen på markedet. På grundlag af ovenstående og navnlig eftersom denne påstand ikke kunne dokumenteres, blev det afvist.
8.4.2. Forlag
(148)
Fra forlagssektoren indkom der seks spørgeskemabesvarelser fra virksomhederne. Kun en enkelt virksomhed foretog mindre indkøb af coated finpapir med oprindelse i Kina i UP. Fire af virksomhederne fremlagde kvantitative oplysninger om deres brug af coated finpapir.
(149)
Generelt blev det konstateret, at de varer, hvortil der anvendes coated finpapir, i gennemsnit tegnede sig for 16 % af den samlede omsætning hos disse virksomheder, og at den gennemsnitlige fortjeneste i denne sektor var på ca. 12 %. Desuden blev det konstateret, at de seks virksomheder indkøbte coated finpapir hovedsagelig hos EU-producenterne, mens kun en af dem benyttede coated finpapir importeret fra Kina. En anden begyndte først at købe kinesiske produkter efter UP. Derfor og navnlig i lyset af de begrænsede mængder af coated finpapir med oprindelse i Kina, der anvendes i denne sektor, vil indførelsen af midlertidige foranstaltninger over for import fra Kina efter al sandsynlighed ikke have nogen større indvirkning på forlagssektoren i almindelighed. Man konstaterede desuden, at disse virksomheder er rentable og har bedre mulighed for at skubbe prisstigninger over på deres kunder på grund af brugen af kundebestemt og kundeudvalgt papir, hvor det er mere almindeligt at bruge papir til fremstillingen, som kunden selv køber. Endelig har forlagene større købekraft på grund af stordriftsfordelene.
(150)
Tre sammenslutninger af trykkerier fremsendte skriftlige bemærkninger. To modsatte sig indførelsen af told og hævdede, at enhver prisstigning ville føre til højere udgifter og dermed til forringet konkurrenceevne og tab af arbejdspladser hos leverandører. De hævdede, at der er tale om en stærk krydselasticitet mellem trykte produkter og produkter på elektroniske medier, hvilket betyder, at alle prisstigninger vil betyde indskrænkninger af dette segment. Undersøgelsen viste, at der findes adskillige segmenter med forventet vækst inden for papirprodukter, og at segmentet for trykpapir af høj kvalitet, hvor coated finpapir især anvendes, stadig vokser. Påstanden om, at tabene ville blive skubbet over på leverandørmarkedet, er uklar og blev ikke underbygget af nogen form for oplysninger eller dokumentation. Desuden påviste undersøgelsen ikke nogen betydelig indvirkning på forlagene, som især købte papir fra andre kilder end Kina. Påstanden blev derfor afvist.
(151)
Hvis man tager ovenstående i betragtning, forekommer indvirkningen på brugerne i de to industrisektorer generelt begrænset, selv om nogle brugere sandsynligvis påvirkes negativt af foranstaltningerne over for importen fra Kina. Derfor blev det ud fra de tilgængelige oplysninger foreløbigt konkluderet, at virkningen af antidumpingforanstaltningerne på importen af coated finpapir med oprindelse i Kina sandsynligvis ikke vil få en væsentlig negativ indvirkning for brugerne af den pågældende vare.
8.5. Konklusion om Unionens interesser
(152)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af coated finpapir med oprindelse i Kina.
9. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
9.1. Skadestærskel
(153)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-producenterne yderligere skade ved dumpingimport.
(154)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-producenterne har befundet sig i, til ophør.
(155)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-producenterne mulighed for at dække deres produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en producent af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Som det fremføres af klageren, må man foreløbig konstatere, at en fortjenstmargen på 8 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-producenterne kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(156)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-producenterne på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved, at ovennævnte fortjenstmargen på 8 % blev lagt til produktionsomkostningerne.
(157)
Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris for hver varetype hos de eksporterende producenter fra Kina og den ikke-skadevoldende pris på varer, der solgtes af EU-producenterne på EU-markedet i UP. Forskellen som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi for de sammenlignede varetyper.
9.2. Midlertidige foranstaltninger
(158)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger på import af varer med oprindelse i Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadesmargen.
(159)
Derfor gælder følgende skadestærskel og dumpingmargenerne samt følgende foreslåede satser for den midlertidige antidumpingtold for Kina udtrykt i cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Eksporterende producent
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig antidumpingtold
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang, Jiangsu-provinsen, Kina
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou, Jiangsu-provinsen, Kina
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
63 %
39,1 %
39,1 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang, Shandong-provinsen, Kina
63 %
39,1 %
39,1 %
Alle andre virksomheder
63 %
39,1 %
39,1 %
(160)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, kan ikke være omfattet af disse satser, men er underlagt tolden for »alle andre virksomheder«.
(161)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (5) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(162)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttolden ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
10. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
(163)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at konklusionerne vedrørende denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt skal tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på coated finpapir, som er papir eller pap, der er coated på den ene side eller begge sider (undtagen kraftpapir eller kraftpap), i enten ark eller ruller og med en vægt på 70 g/m2 eller derover, dog højst 400 g/m2, og med en glans på mere end 84 (målt i henhold til ISO 2470-1), som i øjeblikket hører under KN-kode ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 og ex 4810 99 90 (Taric-kode 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 og 4810999020) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
Den midlertidige antidumpingtold vedrører ikke ruller, der kan anvendes i rotationspresser. Ruller, der kan anvendes i rotationspresser, defineres som ruller, der, når de testes i henhold til ISO-testen ISO-standard 3783:2006 om fastlæggelse af papirets rivefasthed - en metode med accelereret hastighed med anvendelse af IGT-testeren (elektronisk model), giver et resultat på under 30 N/m ved måling i papirets tværsnit og et resultat på under 50 N/m ved måling i løberetningen. Den midlertidige antidumpingtold vedrører heller ikke multiplekspapir og multiplekskarton.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold
Tarictillægskode
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu-provinsen, Kina; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu-provinsen, Kina
19,7 %
B001
Alle andre virksomheder
39,1 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
De interesserede parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2010.
32010R1042
L 299/7
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1042/2010
od 16. studenoga 2010.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz premazanog finog papira podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Europska Komisija („Komisija”) je 18. veljače 2010. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) (Obavijest o pokretanju postupka) najavila pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju premazanog finog papira podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”).
(2)
Antidampinški postupak je pokrenut nakon zahtjeva koji je 4. siječnja 2010. podnio CEPIFINE, Europsko udruženje proizvođača finog papira („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji predstavljaju veći udio, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje premazanog finog papira u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što je smatrano dostatnim kako bi se opravdalo pokretanje postupka.
1.2. Strane na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike u NRK-u i jedno udruženje proizvođača papira, predstavnike dotičnih zemalja, te poznate uvoznike i korisnike. Komisija je o pokretanju postupaka obavijestila i proizvođače iz Sjedinjenih Američkih Država (SAD) i jedno udruženje proizvođača papira i, u kasnijoj fazi, jednog proizvođača iz Tajlanda, s obzirom da su i SAD i Tajland predviđeni kao moguće analogne zemlje. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim stranama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(4)
S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača izvoznika iz NRK-a, proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika, u Obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi poznati proizvođači izvoznici i njihovo poznato udruženje proizvođača papira, svi poznati proizvođači iz Unije i nepovezani uvoznici zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s dotičnim proizvodom (kako je definiran niže u odjeljku 2.1.) tijekom razdoblja od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2009. Zatraženo je mišljenje i od tijela NRK-a.
(5)
Kako je objašnjeno niže u uvodnoj izjavi 28., dvije skupine proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavile su zatražene podatke i pristale na uključenje u odabir uzorka. Na temelju gore navedenog odlučeno je da odabir uzoraka za proizvođače izvoznike u NRK-u nije potreban.
(6)
Kako bi proizvođačima izvoznicima omogućila dostavljanje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva (MET) ili individualnog tretmana (IT), prema njihovoj želji, Komisija je proizvođačima izvoznicima za koje se zna da se na njih to odnosi i tijelima NRK-a poslala obrasce zahtjeva. Kako je objašnjeno niže u uvodnim izjavama 33. i 53., jedna skupina proizvođača izvoznika u NRK-u zatražila je MET prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe, ili IT ako bi ispitni postupak ustanovio da ne zadovoljavaju uvjete za MET, dok je druga skupina proizvođača izvoznika u NRK-u zatražila IT.
(7)
Kako je objašnjeno niže u uvodnoj izjavi 29., odlučeno je da odabir uzoraka za proizvođače iz Unije nije potreban.
(8)
Kako je objašnjeno niže u uvodnoj izjavi 30., odlučeno je da odabir uzoraka za nepovezane uvoznike nije potreban.
(9)
Komisija je poslala upitnike svim strankama za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi, kao i svim strankama koje su to zatražile u rokovima određenima u Obavijesti o pokretanju postupka, odnosno podnositelju pritužbe, ostalim poznatim proizvođačima iz Unije, poznatim proizvođačima izvoznicima u NRK-u i udruženju proizvođača papira, predstavnicima dotične zemlje, poznatim uvoznicima, poznatim korisnicima, poznatim proizvođačima u SAD-u, udruženju proizvođača papira u SAD-u i jednom proizvođaču na Tajlandu.
(10)
Odgovore na upitnike i druge podneske dostavile su dvije skupine kineskih proizvođača izvoznika, udruženje podnositelj pritužbe (Europsko udruženje proizvođača finog papira ili „CEPIFINE”), četiri proizvođača podnositelja pritužbe iz Unije i još jedan proizvođač iz Unije, 16 nepovezanih uvoznika i trgovaca, 17 korisnika i 3 udruženja proizvođača papira i tiskara te još jedan proizvođač iz SAD-a koji je predviđen kao analogna zemlja.
(11)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za analizu MET-a/IT-a i za privremeno utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači i udruženje iz Unije
-
CEPIFINE, Bruxelles, Belgija,
-
Sappi Fine Paper Europe, Bruxelles, Belgija,
-
LECTA Group (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Italija, CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Francuska i TORRASPAPEL, S.A., Barcelona, Španjolska), Barcelona, Španjolska,
-
Burgo Group SpA, Altavilla Vicentina, Italija i s tim trgovačkim društvom povezana društva Burgo Distribuzione srl, Milan, Italija i Ebix sa, Barcelona, Španjolska,
-
Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Njemačka.
(b)
proizvođači izvoznici iz NRK-a
(1)
Sinar Mas Paper (China) Investment Co. Ltd, holding društvo grupacije Asia Pulp & Paper Group (APP).
-
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, NRK,
-
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, NRK,
-
Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, Ningbo City, Zhejiang Province, NRK,
-
Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, Ningbo City, Zhejiang Province, NRK,
(2)
Chenming Paper Group (Chenming).
-
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, NRK,
-
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, NRK.
(c)
trgovačka društva povezana s proizvođačima izvoznicima u NRK-u
-
Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd, Hong Kong,
-
Chenming (HK) Limited, Hong Kong,
-
Asia Pulp & Paper Italia SRL, Padova, Italija.
(d)
uvoznici iz Unije
-
Cartaria Subalpina, Torino, Italija,
-
Middleton Paper, Walsall, UK,
-
Paperlinx, Northampton, UK.
(12)
S obzirom na potrebu za utvrđivanjem uobičajene vrijednosti za proizvođača izvoznika u NRK-u u nedostatku MET-a, provjera s ciljem utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju podataka iz analogne zemlje, u ovom slučaju SAD-a, izvršena je u poslovnim prostorijama sljedećeg trgovačkog društva:
-
S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, SAD.
1.3. Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(13)
Ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RIP-a (razmatrano razdoblje).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(14)
Dotični proizvod je premazani fini papir, tj. papir ili karton premazan s jedne ili obje strane (isključujući kraft papir i kraft karton), bilo u listovima ili svitcima, čija je težina 70 g/m2 ili više, a da ne prelazi 400 g/m2 i svjetlina veća od 84 (izmjereno u skladu s normom ISO 2470-1), podrijetlom iz NRK-a („dotični proizvod” ili „PFP”) trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 i ex 4810 99 90.
(15)
PFP je papir i karton visoke kvalitete koji se općenito koristi za tiskanje materijala za čitanje poput časopisa, kataloga, godišnjih izvješća ili godišnjaka. Dotični proizvod uključuje i listove i svitke pogodne za korištenje u strojevima za tisak iz listova (konfiguracija CutStar). Svitci pogodni za korištenje u strojevima za tisak iz listova (svitci za rezanje) izrađeni su tako da ih prije tiska treba izrezati u dijelove, zbog čega se smatra da mogu zamijeniti listove i izravno im konkurirati.
(16)
Dotični proizvod ne uključuje svitke pogodne za korištenje u strojevima za tisak iz role. Svitci pogodni za korištenje u strojevima za tisak iz role definiraju se kao oni svitci koji, kad se u skladu s normom testiranja ISO 3783:2006 utvrđuje njihov otpor na čupanje - metoda povećanja brzine korištenjem uređaja IGT (električni model), daju rezultat manji od 30N/m kad se ispituje u poprečnom smjeru toka vlakanaca i rezultat manji od 50N/m kad se ispituje u smjeru proizvodnje papira. Također, suprotno od svitaka koji se koriste u strojevima za tisak iz listova, svitci za korištenje u strojevima za tisak iz role obično se umeću izravno u strojeve za tisak, bez prethodnog rezanja u dijelove.
(17)
Jedna je stranka tvrdila da je opseg ispitnog postupka koji se odnosi na proizvod preusko definiran i da bi trebalo uključiti i svitke PFP-a pogodnog za tisak iz role. Tvrdila je da svitci za tisak iz role i oni uključeni u opseg trenutačnog ispitnog postupka (svitci za rezanje i listovi) imaju jednaka osnovna tehnička i fizička svojstva te da se međusobno ne razlikuju. Nadalje, stranka je tvrdila da se i jedna i druga vrsta koriste za tisak visoke kvalitete i da su zbog toga u određenoj mjeri međusobno zamjenljive.
(18)
Međutim, suprotno gore navedenoj tvrdnji, ispitni postupak potvrdio je da uistinu postoje razlike u tehničkim i fizičkim svojstvima poput vlažnosti i krutosti između papira koji se koristi za tisak iz role i papira koji se koristi za tisak iz listova. Ispitni je postupak potvrdio i da su tehnička svojstva navedena gore u uvodnoj izjavi 16. jedinstvena za svitke prigodne za korištenje u strojevima za tisak iz role. Zbog tih razlika papir koji se koristi u tisku iz role i papir koji se koristi u tisku iz listova nisu pogodni za istu vrstu stroja za tisak, te zbog toga nisu međusobno zamjenljivi. Naglašava se da su se sve stranke suglasile da su te dvije vrste papira razlikuju prema površinskoj i vlačnoj čvrstoći.
(19)
Nadalje, ista je stranka tvrdila da kupci doživljavaju PFP u obliku listova, svitaka za rezanje i svitaka koje ne treba rezati kao jedinstveno tržište i da se stoga te vrste distribuiraju putem istih kanala. Različita tehnička svojstva vidljiva su jedino u manjim razlikama u cijeni između tih skupina proizvoda.
(20)
Međutim, ispitni postupak pokazao je da su te dvije vrste svitaka međusobno nezamjenljive s ekonomskoga gledišta jer se svitci za tisak iz role koriste za tisak velikih naklada, općenito izrađuju po narudžbi i moraju biti dostavljeni točno na vrijeme, što znači da te proizvode ne skladište posrednici, već se dostavljaju izravno krajnjim korisnicima, tj. i prodaju se putem drukčijih kanala nego svitci koji se koriste za tisak iz listova. Razlike u postupku proizvodnje i ekonomiji razmjera u postupku tiskanja odražavaju se u očitim razlikama u cijeni.
(21)
Na temelju toga te su tvrdnje odbačene.
(22)
Ista je stranka tvrdila da otpor na čupanje nije primjereno tehničko svojstvo na temelju kojeg se utvrđuje razlika između nekih proizvoda jer bi to ispitivanje bilo opće prirode, a na njegove bi rezultate utjecala vlažnost papira koji se ispituje. Ista je stranka nadalje tvrdila da je na temelju drugih ispitivanja koja su provedena na uzorku PFP-a za tisak iz role (uključujući i proizvode koje je proizvela industrija Unije) vidljivo da te proizvode ne bi obuhvatila trenutačna definicija proizvoda, što bi pokazalo da kriterij „otpora na čupanje” nije primjeren za utvrđivanje razlike između PFP-a koji se koristi za tisak iz role i onog koji se koristi za tisak iz listova. Kao prvo, nisu dostavljeni nikakvi dokazi u pogledu tvrdnje da vlažnost papira može utjecati na pouzdanost rezultata ispitivanja u skladu s normom ISO 3783:2006. Drugo, što se tiče ispitivanja uzoraka PFP-a za tisak iz role, takva ispitivanja nisu provodili nezavisni stručnjaci, zbog čega pouzdanost i objektivnost takvih ispitivanja nisu smatrane dostatno dobrim na temelju za bilo kakve zaključke. Stoga je otpor na čupanje privremeno prihvaćen kao pouzdano tehničko svojstvo za razlikovanje između PFP-a koji se koristi za tisak iz role i onog koji se koristi za tisak iz listova.
(23)
Tijekom ispitnog postupka, određene stranke tvrdile su i da bi višeslojni papir i višeslojni karton (kako su definirani u sljedećoj uvodnoj izjavi) također trebalo isključiti iz opsega ispitnog postupka. Te su stranke tvrdile da višeslojni papir i višeslojni karton imaju drukčija fizička svojstva kao što su više slojeva, veća krutost i manja gustoća, te da imaju drukčiju konačnu upotrebu s obzirom na to da se obično koriste za izradu složivih kutija i u pakiranju. Konačno, te su stranke tvrdile da se razlika između jednoslojnog i višeslojnog papira i kartona lako može utvrditi na temelju njihovog fizičkog izgleda.
(24)
Višeslojni papir i višeslojni karton su, kako je definirano u objašnjenjima Harmoniziranog sustava o podbroju 4805., proizvodi koji se proizvode tako da se jedan uz drugi pritisnu dva ili više slojeva vlažne papirne mase, od kojih barem jedan ima svojstva različita od ostalih Te bi razlike u svojstvima mogle biti u prirodi korištene papirne mase (npr. reciklirani otpad), načinu njezine proizvodnje (npr. mehanički ili kemijski) ili, ako su papirne mase iste prirode i proizvedene na isti način, stupnju prerade (npr. nebijeljena, bijeljena ili obojena).
(25)
Ispitni postupak pokazao je da višeslojni papir i karton zaista imaju neka drukčija fizička i tehnička svojstva; točnije, imaju više slojeva papirne mase, zbog čega imaju i veću krutost. Način proizvodnje višeslojnog papira i kartona nije isti jer je za njega potreban drukčiji stroj za papir od onog koji se koristi za proizvodnju PFP-a, s obzirom na to da se u postupku proizvodnje višeslojnog papira i kartona od više slojeva papirne mase tvori jedan proizvod. Konačno, višeslojni papir i karton služe za drukčije svrhe (uglavnom pakiranje) u usporedbi s PFP-om koji se koristi za visoko kvalitetan tisak promotivnog materijala, časopisa itd. Stoga se višeslojni papir i karton, kako su definirani u uvodnoj izjavi 24., privremeno ne smatraju dotičnim proizvodom. Slijedom toga, navedene oznake KN koje obuhvaćaju uvoz višeslojnog papira i višeslojnog kartona privremeno se isključuju iz opsega ispitnog postupka.
(26)
Konačno, jedan kineski proizvođač tvrdio je da bi takozvani „karton” trebalo isključiti iz opsega ispitnog postupka jer nije obuhvaćen definicijom finog papira (bilo premazanog ili ne) zbog navodnih razlika u težini, debljini i krutosti. Utvrđeno je da se naziv „karton” općenito koristi za papir veće gustoće zbog čega je takav papir općenito teži, tj. „karton” se uobičajeno definira kao papir temeljne težine veće od 224 g/m2. Međutim, ispitni postupak pokazao je da razlika u težini nema značajan utjecaj na preostala fizička i tehnička svojstva i krajnju upotrebu koji bi karton učinio različitim od dotičnog proizvoda. Također se napominje da, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., sav PFP težine 70 g/m2 ili veće, ali ne veće od 500 g/m2 izričito je uključen u definiciju dotičnog proizvoda. Stoga se karton privremeno smatra dotičnim proizvodom.
2.2. Istovjetni proizvod
(27)
Utvrđeno je da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, kao i na domaćem tržištu SAD-a koji je privremeno služio kao analogna zemlja, te proizvod koji u Uniji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva, kao i istu osnovnu upotrebu. Stoga se ti proizvodi privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. ODABIR UZORAKA
3.1. Odabir uzoraka za proizvođače izvoznike iz NRK-a
(28)
Samo su se dva proizvođača izvoznika u NRK-u javila i odgovorila na zahtjev za podacima o odabiru uzoraka iz Obavijesti o pokretanju postupka. Jedna skupina (Chenming) predstavlja dva povezana proizvođača izvoznika, dok druga skupina (APP) predstavlja njih četiri. Proizvođači izvoznici koji surađuju predstavljaju ukupni izvoz dotičnog proizvoda iz NRK-a u Uniju. Komisija je pod tim okolnostima odlučila da odabir uzoraka za proizvođače izvoznike u NRK-u nije potreban.
3.2. Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(29)
S obzirom na potencijalno velik broj proizvođača iz Unije, odabir uzoraka bio je predviđen u Obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe. Međutim, nakon ispitivanja dostavljenih podataka i s obzirom na to da su se samo četiri proizvođača iz Unije javila u rokovima određenima u Obavijesti o pokretanju postupka, odlučeno je da odabir uzoraka nije potreban. Četiri proizvođača koja surađuju (koja obuhvaćaju 61 % ukupne proizvodnje) smatrana su reprezentativnima za industriju Unije kako je navedeno dolje u uvodnoj izjavi 77. Podaci koje su dostavila trgovačka društva koja surađuju provjereni su na licu mjesta i korišteni kao mikropokazatelji kako je navedeno u uvodnoj izjavi 90.
3.3. Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika
(30)
S obzirom na potencijalno velik broj uvoznika, odabir uzoraka bio je predviđen u Obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe. Međutim, nakon pregleda dostavljenih podataka, a s obzirom na niži broj uvoznika koji su izrazili spremnost na suradnju, odlučeno je da odabir uzoraka nije potreban.
4. DAMPING
4.1. Opća metodologija
(31)
Dolje navedena opća metodologija primijenjena je na proizvođače izvoznike koji surađuju u NRK-u.
4.2. Tretman tržišnoga gospodarstva (MET)
(32)
Na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a, uobičajena vrijednost utvrđuje se u skladu sa stavcima od 1. do 6. spomenutog članka za proizvođače izvoznike za koje se ustanovi da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
(1)
poslovne odluke i troškovi donose se kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti;
(2)
poduzeća imaju transparentan sustav računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima (MRS), a koji se koristi za sve potrebe;
(3)
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva;
(4)
pravna sigurnost i stabilnost osigurani su zakonima o stečaju i imovini;
(5)
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi.
(33)
Samo je jedna skupina proizvođača izvoznika (tj. APP) zatražila primjenu MET-a prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe. Ta je stranka dostavila 33 obrasca zahtjeva za MET za svoja četiri povezana proizvođača izvoznika i niz drugih povezanih trgovačkih društava koja su uključena u proizvodnju dotičnog proizvoda tj. mlinova za celulozu, trgovačka društva iz kemijske industrije, društva iz šumarske industrije (proizvođači na početku proizvodnog lanca) i domaća društva za trgovinu.
(34)
Na temelju velikog broja zahtjeva za MET, smatralo se primjerenim, za potrebe privremenog ispitnog postupka, ograničiti posjete radi provjere na licu mjesta na četiri proizvođača izvoznika iz te skupine.
(35)
Komisija je tražila sve podatke koje je smatrala potrebnima i provjerila podatke koji su dostavljeni u zahtjevima za MET u prostorijama četiri povezana trgovačka društva.
(36)
Smatralo se da ne treba dodijeliti MET zbog toga što niti jedan od njih ne ispunjava prvi, drugi i treći kriterij utvrđen u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(37)
U pogledu kriterija 1. ustanovljene su nepodudarnosti u vezi s poslovnim odlukama i troškovima. Utvrđeno je da u brojnim prilikama nije bilo nikakvih dokaza o uplatama radi prijenosa dionica trgovačkih društava. Osim toga, prilozi dioničara u državnom vlasništvu ili povezanih trgovačkih društava u obliku dugotrajne imovine, zemljišta i izdataka pretvoreni u dionice nisu nezavisno ocijenjeni. Konačno, u jednom su slučaju dionice s jednog dioničara u državnom vlasništvu prebačene na jedno od trgovačkih društva skupine APP po cijeni različitoj od tržišne. Što se tiče troškova, ispitni postupak je utvrdio da, uzme li se u obzir metodologija kojom se skupina koristila za evidenciju ulaznih sirovina, nedostaju dokazi o trošku glavnih ulaznih sirovina. Stoga je zaključeno da četiri povezana proizvođača izvoznika nisu pokazala da ispunjavaju kriterij 1.
(38)
U pogledu kriterija 2., utvrđeno je da se zanemaruju načela međunarodnih računovodstvenih standarda (MRS), posebno MRS 1 (tj. obračunsko načelo, poravnanje, nedovoljna opreznost i nedovoljno objektivni prikaz transakcija) i u financijskim izvještajima i u reviziji, što je dovelo u pitanje pouzdanost financijskih izvještaja trgovačkog društva. Stoga je zaključeno da četiri povezana proizvođača izvoznika nisu pokazala da ispunjavaju kriterij 2.
(39)
Što se tiče kriterija 3., ispitni postupak pokazao je da postoje značajni poremećaji u pogledu prava na korištenje zemljišta koja se odnose na četiri povezana proizvođača izvoznika. Takvi poremećaji upućuju na zaključak da se prava na korištenje zemljišta ne odobravaju i održavaju u skladu s uvjetima tržišnoga gospodarstva. Na licu mjesta uz to je utvrđeno i da postoje značajni poremećaji u dodjeljivanju zajmova kineskog bankovnog/financijskog sektora četirima povezanim proizvođačima izvoznicima. Većinu zajmova dodijelile su banke čijih je dionica znatni udio u vlasništvu države, dok postoje jasni pokazatelji da su financijske institucije pri utvrđivanju kreditne sposobnosti skupine uzele u obzir opću industrijsku politiku države, što je za dovelo do dodjeljivanja zajmova trgovačkim društvima koja su u nepovoljnoj financijskoj situaciji. Na temelju svega navedenog, zaključeno je da četiri povezana proizvođača izvoznika nisu pokazala da ispunjavaju kriterij 3.
(40)
Skupini APP i proizvođačima iz Unije pružena je mogućnost komentiranja gornjih nalaza.
(41)
Proizvođači iz Unije složili su se s gornjim nalazima. Uz to su osporili argumente kineske skupine izvoznika da bi im trebalo dodijeliti MET jer je Komisija istodobno provodila antisubvencijski ispitni postupak.
(42)
Kineska skupina izvoznika nije se složila s gornjim nalazima.
(43)
Što se tiče kriterija 3., tvrdilo se da prijenos dionica trgovačkih društava skupine i vezane uplate nisu bitne za taj kriterij jer se tim kriterijem zahtijeva od trgovačkih društava da donose poslovne odluke kao odgovor na tržišne signale. U tom pogledu tvrdilo se da nedostaci utvrđeni u procjeni MET-a (tj. nedostatak dokaza o uplatama vezanima za prijenos dionica, plaćanje neopravdano niskih iznosa dioničarima u državnom vlasništvu za prijenos dionica, nedostatak nezavisne ocjene uloženih sredstava) imaju utjecaj na poslovne odluke. Zaista, činjenica da neko trgovačko društvo može izbjeći plaćanje za prijenos dionica, koristiti se sredstvima umjetno uvećane/umanjene vrijednosti u svom temeljnom kapitalu te s trgovačkim društvima u vlasništvu države izvršavati prijenose dionica koji nemaju ekonomsko objašnjenje i opravdanje izravno utječe na financijski položaj tog trgovačkog društva i njegovu sposobnost da donosi odluke kao odgovor na tržišne signale.
(44)
Što se tiče sirovina, tvrdilo se da je Komisija trebala istražiti jesu li dobavljači na početku proizvodnog lanca koji za kinesku skupinu dobavljaju sirovine nabavljali ulazni materijal po tržišnoj vrijednosti. Također se tvrdilo da su nalazi Komisije netočni. U tom pogledu, naglašava se da je ispitni postupak utvrdio da je gotovo nemoguće unatrag pratiti koliko skupina plaća za nabavu svih vrsta sirovina.
(45)
U vezi s kriterijem 2., tvrdilo se da je EU priznala kineske računovodstvene standarde (GAAP) kao istovjetne standardima MSFI/MRS. U tom se pogledu naglašava da se procjena MET-a izvršava u skladu s MRS-om, a ne s kineskim računovodstvenim standardima. U svakom slučaju, a posebno u pogledu tvrdnje da su dva skupa standarda jednaka, bilo bi uobičajeno očekivati da bi revizor naglasio nedostatke pronađene u vezi s tim. APP je osporio da njegova trgovačka društva krše elemente pravila MRS-a spomenuta u procjeni MET-a (obračunsko načelo, načelo objektivnog prikazivanja transakcija i poravnanje). Ipak, dostavljeni komentari nisu doveli u pitanje nalaze ispitnog postupka.
(46)
U pogledu kriterija 3., a posebno prava na korištenje zemljišta, tvrdilo se da se taj kriterij odnosi na značajna iskrivljenja prenesena iz netržišnog sustava, a ne na državno uplitanje kakvo je često u zemljama tržišnoga gospodarstva. Stoga se tvrdilo da nedostaci utvrđeni u vezi s dodjeljivanjem prava na korištenje zemljišta nisu specifični za NRK, nego postoje i u Europi, jer su to ograničenja koja određuju tijela nadležna za privlačenje ulagača i osiguravanje da su ulaganja u skladu s primjenljivim regulatornim zahtjevima. U tom pogledu se naglašava da svrha ispitnog postupka ni u kojem slučaju nije ustanoviti postoje li kakvi poremećaji u Uniji. Nadalje, ispitni je postupak utvrdio da je dodjela zemljišta izravno povezana sa strogim skupom pravila (vezanih i za uvjete i za stope najma) koji potječe izravno iz prijašnjeg netržišnog sustava. Ta pravila opisuju središnje planiran sustav koji nije u skladu s načelima tržišnoga gospodarstva.
(47)
Što se tiče zajmova, tvrdilo se da su nalazi Komisije spekulativni. U tom pogledu naglašava se da je ispitni postupak utvrdio jasnu povezanost između mogućnosti skupine da ostvari bankovno financiranje i ispunjavanja ciljeva određenih kineskim središnje planiranim gospodarskim sustavom. Također se tvrdilo da bi poremećaji koje je uočila Komisija mogle u najgorem slučaju biti subvencije. Stoga se tvrdilo te navodne subvencije ne mogu biti temelj za odbijanje MET-a s obzirom na to da se usporedno vodi antisubvencijski ispitni postupak. U tom pogledu se naglašava da je procjena MET-a utvrdila da postoje poremećaji u dodjeljivanju zajmova kineskog bankarskog/financijskog sektora. Ti su poremećaji preneseni iz sustava netržišne ekonomije i nemaju veze s pitanjem bi li se utjecaj takvih postupaka mogao smatrati subvencijama protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(48)
Tijekom trajanja privremenog ispitnog postupka APP je uložio prigovore u kojima je tvrdio da se kineskoj skupini proizvođača izvoznika mora dodijeliti MET kako bi se izbjeglo dvostruko računanje s usporednim antisubvencijskim ispitnim postupkom. Tvrdio je da državno subvencioniranje čini dio procjene MET-a, ima utjecaj na nalaze MET-a i da će stoga biti predmet usporednog antisubvencijskog ispitnog postupka. Kako bi poduprla te tvrdnje, stranka se također pozvala i na načelo proporcionalnosti i pravo na dobro upravljanje.
(49)
Tu tvrdnju treba odbaciti iz sljedećih razloga. Prvo, treba naglasiti da su kriteriji u vezi s MET-om jasno određeni u Osnovnoj uredbi i navedeni gore u uvodnoj izjavi 32. Činjenica da se trenutačno vodi antisubvencijski ispitni postupak ne onemogućava tijelo ispitnog postupka u njegovoj obvezi, a ta je osigurati ispunjavanje uvjeta za dodjeljivanje MET-a. Drugo, pitanje „dvostrukog računanja” antidampinških i kompenzacijskih pristojba uređeno je odredbama odgovarajućeg zakonodavstva EU-a, posebno člankom 14. stavkom 1. Osnovne uredbe i člankom 23. stavkom 1. drugim podstavkom Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (3), i ne ovisi o tome je li dotičnom izvođaču dodijeljen MET ili ne. U svakom slučaju, s obzirom na to da se predložena privremena antidampinška pristojba za sve kineske stranke koje surađuju temelji na razini uklanjanja štete, a ne na dampinškoj marži, svaka tvrdnja o dvostrukom računanju je nevaljana.
(50)
Za dva od četiri povezana proizvođača izvoznika utvrđeno je da proizvode samo višeslojni karton spomenut gore u uvodnoj izjavi 23. U vezi s tim podsjeća se da je privremeno zaključeno da bi višeslojni karton trebalo isključiti iz opsega proizvoda trenutačnog ispitnog postupka. Stoga, potvrde li se privremeni nalazi u vezi s opsegom proizvoda, nalazi MET-a u vezi s tim dvama povezanim proizvođačima izvoznicima neće biti važni za ovaj postupak.
(51)
U skladu s praksom EU-a, MET se ne može dodijeliti skupini povezanih društava ako jedno povezano trgovačko društvo koje sudjeluje u proizvodnji i prodaji dotičnog proizvoda ne ispunjava kvalifikacije za MET. Stoga se zaključuje da se trgovačkim društvima iz skupine APP ne može dodijeliti MET.
4.3. Individualni tretman (IT)
(52)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju sve kriterije za odobrenje IT-a određene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže radi lakšeg snalaženja:
-
u slučaju poduzeća ili zajedničkih pothvata, u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit,
-
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti i odredbe prodaje utvrđuju se slobodno,
-
privatne osobe su većinski vlasnici. Državni dužnosnici u upravnim odborima ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od uplitanja države;
-
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi; i
-
uplitanje države ne omogućuje izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojba.
(53)
Obje skupine kineskih proizvođača izvoznika (tj. APP i Chenming) zatražile su IT.
(54)
Na temelju raspoloživih podataka koji su provjereni tijekom posjeta radi provjere, utvrđeno je da trgovačka društva skupina APP i Cheming ispunjavaju zahtjeve predviđene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe.
(55)
Uzimajući u obzir gore navedeno, privremeno se utvrđuje da se odgovarajućim proizvođačima izvoznicima koji surađuju može odobriti IT.
4.4. Uobičajena vrijednost
4.4.1. Analogna zemlja
(56)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije dodijeljen MET mora se utvrditi na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva (analogna zemlja).
(57)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti SAD kao primjerenu analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK, a zainteresirane strane pozvane su da to komentiraju.
(58)
Jedna skupina proizvođača izvoznika koji surađuju u NRK-u dostavila je komentare kojima izražava sumnju u primjerenost odabira SAD-a za analognu zemlju, i kao alternativu predložila Tajland. U vezi sa SAD-om, tvrdilo se da je jedan od proizvođača iz SAD-a trgovačko društvo koje je vjerojatno povezano s jednim od podnositelja pritužbe iz EU-a. Također se tvrdilo da su proizvođači iz SAD-a uključeni u usporedni postupak u vezi s istim kineskim proizvodom, da su proizvođači iz SAD-a uvelike subvencionirani i da je njihova oprema zastarjela.
(59)
Komisija je od svih dotičnih stranaka zatražila da komentiraju tvrdnje te stranke. Proizvođači iz Unije nisu se složili s odabirom Tajlanda kao odgovarajuće analogne zemlje i osporili su argumente kineske stranke u vezi s proizvođačima iz SAD-a. Kontaktiralo se tajlandsko trgovačko društvo koje je kineska stranka spomenula u svom komentaru, ali ono je dostavilo pisano odbijanje suradnje u ispitnom postupku. Nije bio poznat niti jedan drugi tajlandski proizvođač izvoznik dotičnog proizvoda.
(60)
Komisija je tražila suradnju proizvođača iz SAD-a. Pisma i odgovarajući upitnici poslani su trima poznatim trgovačkim društvima spomenutima u pritužbi i relevantnom udruženju proizvođača papira. Od svih trgovačkih društava koja se kontaktiralo, samo je jedan proizvođač dostavio sve potrebne podatke radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti i pristao surađivati u ispitnom postupku.
(61)
Ispitnim postupkom utvrđeno je da SAD ima konkurentno tržište za istovjetni proizvod. Činjenica da je SAD uveo antidampinške i kompenzacijske pristojbe na uvoz papirnatih proizvoda iz NRK-a ne može se smatrati razlogom protiv korištenja SAD-a kao analogne zemlje, s obzirom na to da u toj zemlji postoji dovoljna razina tržišnog natjecanja. U pogledu tvrdnji vezanih za subvencioniranje i zastarjelu opremu u SAD-u naglašava se da se te tvrdnje moralo odbaciti jer nisu predstavljeni nikakvi konkretni dokazi koji bi ih poduprli i ne postoje odgovarajući podaci koji bi se mogli provjeriti. Što se tiče odnosa između proizvođača koji surađuje iz SAD-a i jednog trgovačkog društva proizvođača iz Unije, naglašava se da je u vezi s time bitno da veze između proizvođača koji surađuje u mogućoj analognoj zemlji i trgovačkog društva iz Unije ne utječu na podatke o uobičajenoj vrijednosti. Ispitni postupak nije pokazao takav utjecaj u vezi s podacima dobivenima u SAD-u.
(62)
Ispitni je postupak nadalje otkrio da obujam proizvodnje američkog proizvođača koji surađuje čini značajno više od 5 % obujma kineskog izvoza dotičnog proizvoda u Uniju, stoga je proizvod reprezentativan u smislu obujma. Što se tiče kvalitete, tehničkih specifikacija i standarda istovjetnog proizvoda u SAD-u, nisu pronađene veće općenite razlike u usporedbi s kineskim proizvodima. Stoga se tržište SAD-a smatralo dovoljno reprezentativnim za utvrđivanje uobičajene vrijednosti za NRK.
(63)
S obzirom na sve gore navedeno, privremeno je zaključeno da SAD predstavlja primjerenu analognu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
4.4.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(64)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju provjerenih podataka dobivenih od proizvođača u analognoj zemlji kako je navedeno u nastavku.
(65)
Utvrđeno je da je domaća prodaja istovjetnog proizvoda proizvođača iz SAD-a reprezentativna u smislu obujma u usporedbi s dotičnim proizvodom koji u Uniju izvozi jedini proizvođač izvoznik koji surađuje u NRK-u.
(66)
Također je provedeno ispitivanje kako bi se provjerilo može li se za domaću prodaju smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, i to tako da je za svaku vrstu proizvoda utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka. Budući da je obujam profitabilne prodaje istovjetnog proizvoda po vrsti proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek cijena profitabilne domaće prodaje tijekom RIP-a.
(67)
Naglašava se da je američki proizvođač koji surađuje tijekom RIP-a proizvodio i prodavao na tržištu SAD-a sve vrste istovjetnog proizvoda.
4.5. Izvozna cijena
(68)
Što se tiče APP-a, naglašava se da je za dva od četiri povezana proizvođača izvoznika utvrđeno da proizvode samo višeslojni karton spomenut gore u uvodnoj izjavi 23. U vezi s tim podsjeća se da je privremeno zaključeno da bi višeslojni karton trebalo isključiti iz opsega proizvoda trenutačnog ispitnog postupka. Stoga su podaci o izvoznoj cijeni koje su dostavila ta dva trgovačka društva isključeni iz izračuna dampinga.
(69)
Proizvođači izvoznici izvozne prodaje u Uniju vršili su ili i. putem povezanih društava za trgovinu s poslovnim nastanom izvan Unije ili ii. putem povezanog društva za trgovinu s poslovnim nastanom u Uniji.
(70)
Kad je sva izvozna prodaja u Uniju izvršena putem povezanih trgovačkih društava za trgovinu izvan Unije, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijena proizvoda kada ga prodaju povezana društva trgovinu u Uniji, tj. nezavisnom kupcu, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju cijena koje su plaćene ili koje treba platiti.
(71)
Kad je sva izvozna prodaja u Uniju izvršena putem jednog povezanog društva za trgovinu u Uniji, izvozne cijene utvrđene su u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijena po kojima je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji. Napravljene su prilagodbe za sve troškove nastale između uvoza i ponovne prodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove i dobit koju je u Uniji ostvarilo trgovačko društvo uvoznik tijekom RIP-a. U pogledu profitne marže, stvarna dobit povezanih trgovaca nije se mogla koristiti jer je odnos između proizvođača izvoznika i povezanog trgovca učinio te cijene nepouzdanima. Odgovarajuća profitna marža zato je postavljena na razumnu stopu, znatno nižu od stope dobiti navedene u uvodnoj izjavi 155., koja bi se mogla u uobičajenim uvjetima postići u ovoj vrsti trgovinskog poslovanja.
4.6. Usporedba
(72)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(73)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Za proizvođače izvoznike u NRK-u obuhvaćene ispitnim postupkom izvršene su prilagodbe zbog razlika u troškovima prijevoza i osiguranja, troškovima kreditiranja, rabatima na kraju godine, provizijama, reklamacijama i bankovnim naknadama kada je to bilo primjereno i opravdano.
4.7. Dampinška marža
(74)
Prema članku 2. stavku 11. i stavku 12. Osnovne uredbe dampinška marža za proizvođače izvoznike koji surađuju u NRK-u utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti prema vrsti proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom prema vrsti proizvoda kako je ranije utvrđeno.
(75)
Na temelju gore navedene metodologije, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Proizvođač izvoznik
Dampinška marža
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, NRK
43,9 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, NRK
43,9 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, NRK
63 %
Shangdong Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, NRK
63 %
(76)
Na temelju podataka koje su omogućili podnositelj pritužbe i kineski proizvođači izvoznici koji surađuju, u NRK-u postoje i drugi poznati proizvođači dotičnog proizvoda. Ipak, s obzirom na činjenicu da je utvrđeno da je prijavljeni obujam izvoza veći od podataka Eurostata o uvozu, razina suradnje smatrala se visokom i za NRK je utvrđena dampinška marža na području cijele zemlje pomoću dampinške marže utvrđene za trgovačka društva koja surađuju s najvišom individualnom stopom pristojbe, tj. 63 %.
5. PROIZVOĐAČI IZ UNIJE
5.1. Proizvodnja Unije
(77)
Tijekom RIP-a, istovjetni proizvod proizvodilo je 14 poznatih i još nekoliko vrlo malih proizvođača iz Unije. Podaci koje je dostavio CEPIFINE obuhvaćaju, prema procjeni, 98 % proizvodnje proizvođača iz Unije. Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 5 270 000 tona tijekom RIP-a. Proizvođači iz Unije koji čine ukupnu proizvodnju Unije predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(78)
Industrija premazanog finog papira energetski je i kapitalno intenzivna. Zato se primjenjuje ekonomija razmjera koja objašnjava koncentraciju proizvodnje između nekoliko velikih dionika, koju nadopunjuju manji proizvođači usredotočeni na tržišta u njihovoj zemljopisnoj blizini. Pet podjednako velikih proizvođača pokriva većinu tržišta Unije s proizvodnim postrojenjima širom Europe. Veći dio PFP-a je potrošni proizvod i njime se uglavnom trguje putem trgovaca papirom. Ove kanale distribucije karakterizira visok stupanj koncentracije kupovne moći i transparentnost cijena kroz ponude cijena.
(79)
Kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 17., jedna je zainteresirana strana tvrdila da je PFP koji se koristi za tisak iz role trebao biti uključen u opseg trenutačnog ispitnog postupka. Na temelju toga, stranka je tvrdila da podnositelj zahtjeva, industrija Unije, ne bi imala pravni temelj u trenutačnom postupku. Međutim, na temelju zaključaka navedenih gore u uvodnim izjavama 20. i 22., tj. da su PFP koji se koristi za tisak iz role i PFP koji se koristi za tisak iz arka dva različita proizvoda, tu je tvrdnju trebalo odbaciti.
6. ŠTETA
6.1. Potrošnja Unije
(80)
Potrošnja Zajednice utvrđena je na temelju sljedećeg:
-
podataka Eurostata o uvozu iz trećih zemalja valjano prilagođenih na temelju podataka proizvođača Unije za proizvode koje postupak ne obuhvaća. Ispitnim postupkom utvrđeno je, na temelju dostavljenih dokaza, da su te pretpostavke bile razumne i opravdane,
-
provjerenog ukupnog obujma izvoza proizvođačâ izvoznika koji surađuju iz NRK-a na tržište Unije, s obzirom na to da je za prijavljeni obujam izvoza utvrđeno da je veći nego podaci o uvozu dobiveni od Eurostata,
-
ukupne prodaje na tržištu Unije svih proizvođača Unije na temelju podataka koje je dostavio CEPIFINE.
(81)
Na temelju toga, ukupna potrošnja Unije utvrđena je na sljedeći način:
Tablica 1.
Potrošnja Unije
Potrošnja Unije
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Tona
5 308 275
5 508 183
5 384 770
4 572 057
Indeks
100
104
101
86
Izvor: provjereni odgovori na upitnik, prilagođeni podaci Eurostata i podaci koje je dostavio CEPIFINE.
(82)
Ukupno se potrošnja Unije smanjila za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Utvrđeno je da se potrošnja prvo povećala za 4 % između 2006. i 2007. nakon čega se smanjila za 18 % između 2007. i RIP-a. Smanjenje potrošnje u 2008. i RIP-u bilo je posljedica niže potražnje, posebno u drugoj polovici 2009., zbog gospodarskog pada.
6.2. Uvoz u Uniju iz NRK-a
(83)
Kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 80., za provjereni ukupni obujam prodaje dotičnog proizvoda kineskih izvoznika koji surađuju na tržištu Unije utvrđeno je da je veći od obujma uvoza prema podacima Eurostata. Budući da se smatralo da su provjereni podaci točniji od dostupnih statističkih podataka, ukupni obujam uvoza iz NRK-a utvrđen je na temelju provjerenih podataka koje su dostavila trgovačka društva koja surađuju. Obujam prodaje trgovačkih društava koja surađuju za koja je utvrđeno da izvoze jedino višeslojni karton tijekom razmatranog razdoblja isključen je iz ukupnog uvoza jer je privremeno zaključeno, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 24., da višeslojni papir i karton ne treba smatrati dotičnim proizvodom. Budući da se podaci o uvozu dotičnog proizvoda odnose na samo dva trgovačka društva, smatralo se prikladnim navesti ih u indeksiranom obliku radi povjerljivosti.
Tablica 2.
Ukupni dampinški uvoz iz NRK-a
Ukupni uvoz iz NRK-a
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Obujam (indeks)
100
218
212
283
Tržišni udio (indeks)
100
210
209
329
Cijene (EUR/tona)
677
661
657
621
Indeks
100
98
97
92
Izvor: odgovori na upitnik.
(84)
Obujam ukupnog uvoza iz NRK-a dramatično je porastao, točnije, gotovo se utrostručio tijekom razmatranog razdoblja. Posljedično, njegov tržišni udio znatno se povećao s otprilike 1 % u 2006. na 4 % tijekom RIP-a. To treba promatrati u svjetlu smanjene potrošnje koja je pala za 14 % tijekom istog razdoblja. Prosječne cijene dampinškog izvoza iz NRK-a pokazale su pad od 8 % tijekom razmatranog razdoblja.
6.2.1. Sniženje cijena
(85)
Za potrebe analize sniženja cijena, ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijene franko tvornice, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama dampinškog uvoza iz NRK-a koje su naplaćene prvom neovisnom kupcu na tržištu Unije, a koje su utvrđene na temelju vrijednosti CIF uz odgovarajuća usklađivanja za prava iz postojeće pristojbe i troškove nakon uvoza.
(86)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 28., suradnja kineskih izvoznika bila je vrlo visoka i smatralo se da obuhvaća ukupan obujam izvoza iz NRK-a u Uniju tijekom RIP-a. S obzirom na to da je utvrđeno da dva kineska proizvođača izvoznika koja su se javila na početku nisu izvozila dotični proizvod na tržište Unije, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 50., njihov uvoz nije uzet u obzir za potrebe analize sniženja cijene.
(87)
Usporedba je pokazala da je tijekom RIP-a dotični dampinški proizvod podrijetlom iz NRK-a prodavan u Uniji snizio cijene proizvođača iz Unije u prosjeku za 5,6 %. Razinu marže sniženja prodajnih cijena treba promotriti u svjetlu visoke razine transparentnosti cijena koju podržavaju ponude cijena, i koja karakterizira tržište distribucije PFP-a.
6.3. Gospodarsko stanje industrije Unije i proizvođača koji surađuju iz Unije
6.3.1. Uvodne napomene
(88)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na proizvođače iz Unije uključivalo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika za ocjenu stanja industrije Unije od 2006. do kraja RIP-a.
(89)
Makroekonomski elementi (proizvodnja, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast i visina dampinških marža) ocijenjeni su na razini ukupne proizvodnje u Uniji, na temelju podataka koje je dostavio CEPIFINE.
(90)
Analiza mikroekonomskih elemenata provedena je na razini proizvođača iz Unije (prosječne cijene jedinice, zaposlenost, plaće, produktivnost, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja) na temelju njihovih podataka koji su provjereni na odgovarajući način.
(91)
Jedna stranka tvrdila je da jedan od proizvođača koji surađuju nije u potpunosti surađivao jer je povezan s drugim proizvođačem u Europskoj uniji kroz: 1. dionički udio; i 2. zajednički pothvat koji se sastoji od isključive prodaje i ugovora o nabavi sirovina. Ispitni je postupak pak potvrdio da je broj dionica u vlasništvu dotičnog proizvođača iz Europske unije neznatan i ispod praga određenog u članku 143. IPCCC-a (4). Nadalje, ugovori između tih dvaju trgovačkih društava nisu uključivali nikakve elemente zbog kojih bi bilo razloga pomisliti da njihov odnos izlazi iz okvira uobičajenog poslovnog odnosa između kupca i prodavača.
6.3.2. Podaci koji se odnose na industriju Unije (makroekonomski pokazatelji)
6.3.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Tablica 3.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Proizvodnja (u tonama)
6 483 462
6 635 377
6 381 324
5 164 475
Indeks
100
102
98
80
Kapacitet (u tonama)
7 032 734
7 059 814
6 857 226
6 259 129
Indeks
100
100
98
89
Iskorištenost kapaciteta
92 %
94 %
93 %
83 %
Indeks
100
102
101
90
Izvor: podaci koje je dostavio CEPIFINE.
(92)
Kako je prikazano u gornjoj tablici, obujam proizvodnje industrije Unije smanjio se za 20 % tijekom razmatranog razdoblja. Treba napomenuti da, iako se potrošnja Unije povećala za otprilike 1 % između 2006. i 2008., proizvodnja industrije Unije pala je za 2 % tijekom tog razdoblja da bi se znatno smanjila između 2008. i RIP-a nakon pada potrošnje u Uniji.
(93)
Proizvođači iz Unije od 2000. poduzimaju velike napore oko restrukturiranja u smjeru rješavanja prekomjernih strukturnih kapaciteta. Putem konsolidacije i zatvaranja mlinova, industrija Unija smanjila je svoj kapacitet proizvodnje PFP-a za otprilike 770 000 tona između 2006. i RIP-a, tj. za 11 %.
(94)
Unatoč padu ukupnog kapaciteta, stope iskorištenosti ipak su pale s 92 % 2006. na 83 % tijekom RIP-a. Glavno smanjenje dogodilo se u razdoblju između 2008. i RIP-a. Naglašava se da je visoka iskorištenost kapaciteta važan čimbenik u dugoročnoj održivosti proizvođača papira zbog velikih ulaganja u dugotrajnu imovinu. Stoga se stopa iskoristivosti kapaciteta tijekom RIP-a smatrala niskom.
6.3.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio
(95)
Iznosi prodaje u donjoj tablici odnose se na obujam prodan prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije.
Tablica 4.
Obujam prodaje i tržišni udio
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Obujam prodaje (u tonama)
4 921 141
4 999 524
4 875 841
4 008 354
Indeks
100
102
99
81
Tržišni udio
93 %
91 %
91 %
88 %
Indeks
100
98
98
95
Izvor: podaci koje je dostavio CEPIFINE.
(96)
Dok je potrošnja Unije narasla za 4 % između 2006. i 2007. (vidjeti gornju uvodnu izjavu 81.), obujam prodaje dotičnog proizvoda koji je industrija Unije ostvarila prema nezavisnim kupcima na tržištu Unije povećao se za samo 2 % tijekom tog istog razdoblja. To znači da industrija Unije nije imala maksimalnu korist od rasta potrošnje u tom razdoblju. Usto, u razdoblju između 2008. i RIP-a, dok je potrošnja Unije pala za 15 %, obujam prodaje svih proizvođača iz Unije još se više smanjio, to jest, za 18 %. Dakle, obujam prodaje industrije Unije se, nakon malog rasta 2007., neprestano i znatno smanjivao, zbog čega je gubitak tržišnog udjela dosegnuo 5 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja.
6.3.2.3. Rast
(97)
Promatrajući razvoj tijekom razmatranog razdoblja, pad obujma prodaje industrije Unije od 19 % puno se više osjetio nego pad potrošnje u Uniji od 14 %. Kao posljedica toga, tržišni udio industrije Unije, također, se značajno smanjio za 5 postotnih bodova tijekom istog razdoblja.
6.3.2.4. Visina dampinških marža
(98)
Privremene dampinške marže za NRK, navedene gore u odjeljku o dampingu, su značajne. S obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, učinak stvarnih marža dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
6.3.3. Podaci koji se odnose na proizvođače koji surađuju iz Unije (mikroekonomski pokazatelji)
6.3.3.1. Prosječne jedinične cijene proizvođača koji surađuju iz Unije
(99)
Prosječne prodajne cijene proizvođača koji surađuju iz Unije na razini franko tvornica prema nepovezanim kupcima na tržištu Unije povećale su se 2007., nakon toga se smanjile i do 2009. se vratile na gotovo jednaku razinu kao na početku razmatranog razdoblja. Ukupno su cijene premazanog finog papira tijekom godina ostale stabilne.
Tablica 5.
Cijene proizvođača iz Unije
Cijene proizvođača iz Unije
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Prosječna cijena (EUR/tona)
692
717
691
695
Indeks
100
104
100
100
Izvor: odgovori na upitnik.
6.3.3.2. Zalihe
(100)
Zalihe su činile oko 10 % obujma proizvodnje u RIP-u. Proizvođači koji surađuju iz Unije smanjili su razine svojih zaliha za 14 % tijekom razmatranog razdoblja, posebno između 2006. i 2007. i nakon toga između 2008. i RIP-a. To se dogodilo usporedno s naglim porastom dampinškog uvoza po niskim cijenama iz NRK-a.
Tablica 6.
Zalihe
Zalihe
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Zalihe (u tonama)
278 265
298 547
296 387
318 489
Indeks
100
107
107
114
Izvor: odgovori na upitnik.
6.3.3.3. Zaposlenost, plaće i produktivnost
Tablica 7.
Zaposlenost
Zaposlenost
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Zaposlenost - ekvivalent punog radnog vremena (EPRV)
7 756
7 487
7 207
6 197
Indeks
100
97
93
80
Trošak rada (EUR/EPRV)
54 053
54 948
57 026
58 735
Indeks
100
102
105
109
Produktivnost (jedinica/EPRV)
453
478
486
457
Indeks
100
106
107
101
Izvor: podaci koje je dostavio CEPIFINE.
(101)
Zbog zatvaranja mlinova i konsolidacije proizvođača koji surađuju iz Unije, broj zaposlenika značajno se smanjio za 11 % (gotovo 900 radnih mjesta) tijekom razmatranog razdoblja. Naglašava se da su gore navedeni podaci o zaposlenosti za RIP umjetno povećani brojem zaposlenika koje je jedan od proizvođača koji surađuju iz Unije zaposlio na početku RIP-a. Pad u zaposlenosti iznosio je 20 % ako se zanemari učinak tog zapošljavanja na ovog pokazatelja.
(102)
Učinkovitost je postignuta podizanjem i održavanjem velike proizvodnje po zaposleniku čak i za vrijeme značajnog broja otpuštanja između 2007. i 2008. Vraćanje razine produktivnosti u RIP-u na onu iz 2006. trebalo bi promatrati u kontekstu opće prirode aktivnosti smanjenja broja radnika, pri čemu smanjenje broja zaposlenika slijedi pad proizvodnje tek nakon određenog vremena. Troškovi rada po zaposleniku stalno su se povećavali i dosegli rast od 10 % tijekom razmatranog razdoblja.
6.3.3.4. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
Tablica 8.
Profitabilnost
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Profitabilnost
-1,13 %
-0,21 %
-2,60 %
2,03 %
Promjena (100 = 2006.)
+0,92 %
-1,47 %
+3,16 %
Novčani tok (u tisućama EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Indeks
100
81
66
129
Ulaganja (u tisućama EUR)
151 900
151 027
127 845
98 220
Indeks
100
99
84
65
Povrat ulaganja
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Promjena (100 = 2006.)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Izvor: odgovori na upitnik.
(103)
Proizvođači koji surađuju iz Unije pretrpjeli su gubitke između 2006. i 2008., a financijska situacija postala je pozitivna tek u 2009. kad se svjetska cijena papirne mase tj. glavne sirovine značajno smanjila kao posljedica ekonomskog pada. Pad cijene papirne mase 2009. iznosio je 19 % prosječne cijene 2008. što se smatralo neuobičajeno velikim padom, i što je izravno pridonijelo poboljšanju financijske situacije u RIP-u.
(104)
Trend koji je pokazao novčani tok, odnosno sposobnost proizvođača da sami financiraju svoje aktivnosti, u velikoj mjeri odražava razvoj profitabilnosti. Dakle, novčani tok pokazuje iznimni rast u RIP-u zbog pada cijena papirne mase. Povrat ulaganja pokazao je negativni razvoj u skladu s negativnim rezultatima dobiti koje su proizvođači koji surađuju iz Unije postizali do 2008. i pozitivni trend tijekom RIP-a zahvaljujući iznimnoj uštedi troškova zbog cijena papirne mase.
(105)
Nastavno na gore navedeno, sposobnost ulaganja proizvođača koji surađuju iz Unije postala je ograničena, s obzirom na to da se novčani tok znatno pogoršao tijekom razmatranog razdoblja, osim tijekom RIP-a. Kao posljedica toga, ulaganja su smanjena za 35 % tijekom razmatranog razdoblja i ograničena na pokretanje kogeneracijskih pogona koji su pomogli proizvođačima iz Unije da ublaže učinak stalno rastućih troškova energije.
6.3.3.5. Sposobnost prikupljanja kapitala
(106)
Papirnu industriju općenito obilježava veliko zaduženje vezano za značajno ulaganje u dugotrajnu imovinu. Kao posljedica gubitaka pretrpljenih tijekom većeg dijela razmatranog razdoblja, ugrožena je i sposobnost proizvođača koji surađuju iz Unije za prikupljanje kapitala i financiranje vlastite aktivnosti uz razumne financijske troškove. To je posebno bio slučaj 2008. kad je jednog od proizvođača koji surađuju iz Unije trebalo refinancirati uz značajnu premiju rizika, dok je najmanji proizvođač koji surađuje 2008. postao nesolventan, te ga je preuzeo jedan drugi proizvođač iz Unije.
6.4. Zaključak o šteti
(107)
Ispitni postupak pokazao je da se većina pokazatelja štete, kao što su obujam proizvodnje (- 20 %), iskorištenost kapaciteta (- 10 %), obujam prodaje nepovezanim kupcima na tržištu Unije (- 19 %) i tržišni udio (- 5 postotnih bodova) pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. Uz to, pokazatelji štete vezani za financijske rezultate proizvođača koji surađuju iz Unije, poput povrata na ulaganje i profitabilnosti, bili su ozbiljno pogođeni do 2008. Nagli porast u profitabilnosti u RIP-u dogodio se isključivo zahvaljujući trenutačnom značajnom padu svjetskih cijena u tom razdoblju. Naglašava se da je čak i tijekom RIP-a stopa profitabilnosti bila vrlo niska i nije se smatralo da mijenja zaključak da su proizvođači koji surađuju iz Unije u vrlo teškom financijskom položaju.
(108)
Ispitni postupak pokazao je i da gore opisanu sliku štete može objasniti činjenica da, unatoč naporima oko restrukturiranja i napretku u produktivnosti, proizvođači koji surađuju iz Unije nisu uspjeli podići svoje cijene PFP-a iznad razine koja bi pokrila troškove. Uzrok tome najviše je sniženje cijena koje su kineski izvoznici primjenjivali tijekom RIP-a Tijekom RIP-a, proizvođači iz Unije koji surađuju uspjeli su smanjiti trošak proizvodnje dodatnim poboljšanjem produktivnosti i smanjenjem cijena papirne mase, što se uglavnom dogodilo u drugoj polovici RIP-a. S obzirom da su ponuda i potražnja postale ujednačenije na tržištu nakon napora proizvođača u rješavanju prekomjernog strukturnog kapaciteta konsolidiranjem i zatvaranjem kapaciteta, cijene PFT-a mogle su se zadržati na stabilnoj razini Međutim, proizvođači iz Unije koji surađuju nisu mogli povećati svoje prodajne cijene na razinu koja bi imala stope profitabilnosti potrebne za dugoročnu održivost.
(109)
Kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 17., jedna je stranka tvrdila da je PFP koji se koristi za tisak iz role trebao biti uključen u opseg ovog ispitnog postupka. Na temelju toga, stranka je tvrdila da bi isključenje ovog proizvoda iz utvrđivanja materijalne štete i analize kretanja poremetilo sliku štete. Međutim, na temelju zaključaka navedenih u uvodnim izjavama 20. i 22., tj. da su PFP koji se koristi za tisak iz role i PFP koji se koristi za tisak iz arka dva različita proizvoda, ta je tvrdnju odbačena.
(110)
Ista stranka je tvrdila da je kupnja jednog proizvođača iz Unije od strane jednog od proizvođača iz Unije koji surađuju 2008. dokaz da je taj proizvođač iz Unije koji surađuje u prilično dobrom položaju. Najprije se napominje da je materijalna šteta ocijenjena na temelju stanja industrije Unije i ne temelji se na konkretnom stanju pojedinog proizvođača. Kako je zaključeno u gornjoj uvodnoj izjavi 107., većina pokazatelja štete pokazala je negativan trend koji dokazuje pogoršanje stanja industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Kupnja se, nadalje, smatrala dijelom napora u restrukturiranju industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. U svakom slučaju, napominje da je kod analize makropokazatelja kao što su obujam proizvodnje, kapacitet, obujam prodaje i tržišni udio, nabava imala neutralan učinak s obzirom na to da su makropokazatelji procijenjeni u pogledu svih proizvođača uz Unije koji čine industriju Unije kako je definirano u uvodnoj izjavi 77. Drugim riječima, ti bi čimbenici trebali, ukupno gledano, ostati nepromijenjeni u slučaju promjene vlasništva.
(111)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
7. UZROČNOST
7.1. Uvod
(112)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz iz dotične zemlje uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije. Nadalje, poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se sva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
7.2. Učinak dampinškog uvoza
(113)
Treba napomenuti da tržište PFP-a u Uniji obilježava visok stupanj koncentracije kupovne moći i transparentnost cijena kroz ponude cijena. Nadalje, PFP je potrošni proizvod i ne omogućuje značajne razlike u cijenama između različitih izvora. Veliki dio proizvoda prodaje se preko prodavatelja koji su primorali industriju Unije da cijene odražava u skladu s jeftinim i dampinškim uvozom. Stoga cijene uvezenog PFP-a, od kojeg je tijekom RIP-a 35 % bilo podrijetlom iz NRK-a, općenito imaju značajan učinak na razine cijena na tržištu Unije.
(114)
Ispitni je postupak pokazao da se dampinški uvoz iz NRK-a jako povećao (+ 183 %) tijekom razmatranog razdoblja. Dampinški uvoz iz NRK-a najprije se udvostručio od 2006. do 2007., dok su cijene 2007 bile 2 % niže u odnosu na prethodnu godinu. Uvoz iz Kine je 2008. ostao stabilan dok su prosječne cijene pale dodatno za 1 %. Obujam kineskog uvoza (+ 71 %) i tržišni udio (+ 120 %) ponovno su se značajno povećali tijekom RIP-a uz sve niže cijene (- 5 %) koje su snizile cijene proizvođača iz Unije koji surađuju za 5,6 %, pri čemu su izvršili pritisak na cijene na tržištu Unije i spriječili proizvođače iz Unije da povećaju svoje cijene na profitabilne razine.
(115)
Podsjeća se da se tijekom razmatranog razdoblja potrošnja Unije smanjila za oko 14 %. Industrija Unije suočila se sa značajnim padom obujma prodaje (- 19 %). Međutim, taj pad prodaje puno se više osjetio od pada potražnje i doveo je do gubitka tržišnog udjela od 5 postotnih bodova. U isto vrijeme se tržišni udio kineskog uvoza povećao za 3 postotna boda. To pokazuje da je tržišni udio industrije Unije uvelike preuzeo dampinški uvoz iz NRK-a.
(116)
Smatra se, stoga, da stalni pritisak jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a na tržište Unije nije dopustio industriji Uniji da prilagodi svoje prodajne cijene povećanim troškovima sirovine, posebno u 2008. kada su cijene papirne sirovine dosegle najvišu razinu. To je dovelo do gubitka tržišnog udjela i pada profitabilnosti industrije Unije.
(117)
S obzirom na navedeno, privremeno se zaključilo da je val jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a imao značajan negativan utjecaj na gospodarsko stanje industrije Unije.
7.3. Učinak ostalih čimbenika
7.3.1. Razvoj potrošnje na tržištu Unije
(118)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 82., potrošnja PFP-a u Uniji najprije se povećala 2007., nakon čega je pala u 2008. i RIP-u. Tijekom razmatranog razdoblja cjelokupna industrija Unije izgubila je tržišni udio. Jedan od izvoznika iz NRK-a koji surađuje tvrdio je da je smanjenje obujma prodaje i tržišnog udjela industrije Unije bilo posljedica smanjenja potrošnje koje su prouzročili gospodarska kriza i širenje elektroničkih medija.
(119)
Iako se ne može zanemariti da je taj negativan razvoj potrošnje Unije, iz bilo kojeg razloga, između 2007. i RIP-a imao negativan učinak na stanje industrije Unije u pogledu obujma prodaje i proizvodnje, treba napomenuti da su kineski izvoznici uspjeli u isto vrijeme, a posebnom od 2008. do 2009. povećati svoj obujam prodaje i tržišni udio pritiskom dampinškog uvoza na cijene na tržištu. U skladu s tim, smatra se da je pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije uglavnom prouzročio nagli rast dampinškog uvoza iz NRK-a i sniženje cijena od strane kineskih izvoznika, a ne smanjenje potrošnje. Iako je smanjenje potražnje doprinijelo šteti, nije moglo prekinuti uzročno posljedičnu vezu između pretrpljene materijalne štete i povećanja dampinškog uvoza.
7.3.2. Cijene sirovine
(120)
Prosječni trošak proizvodnje proizvođača iz Unije koji surađuju blago se povećao (2 %) između 2006. i 2008. te je pao za 5 % tijekom RIP-a. Ispitni je postupak pokazao da je trošak proizvodnje proizvođačâ PFP-a iz Unije koji surađuju slijedio sličan trend kao razvoj cijena papirne mase, jedne od glavnih sirovina u proizvodnji papira. Prosječna cijena papirne sirovine povećala se za 8 % između 2006. i 2008. nakon čega se naglo smanjila od kraja 2008. do zadnjeg mjeseca u RIP-u. Cijena papirne sirovine bila je u prosjeku 19 % niža 2009. nego prethodne godine.
(121)
U izostanku štetnog dampinga moglo se očekivati da se cijene redovito prilagođavaju kako bi odražavale razvoj različitih komponenata troškova proizvodnje. Međutim, do 2008. to se nije dogodilo. Upravo suprotno, proizvođači iz Unije bili su primorani držati svoje prodajne cijene niskima, čak i kad su se cijene papirne mase 2008. povećavale, kako bi mogli konkurirati jeftinom dampinškom uvozu iz NRK-a, što je dovelo do znatnog pada njihove profitabilnosti u tom razdoblju. Tijekom RIP-a se stanje poboljšalo zbog neuobičajenog smanjenja cijena papirne mase, dok su cijene PFP-a mogle u tom trenutku ostati stabilne. Međutim, čak i tijekom tog izvanrednog razdoblja još uvijek vrlo niske razine dobiti nisu omogućile proizvođačima iz Unije koji surađuju oporavak od stalnih dampinških praksa. Naime, unatoč smanjenju cijena sirovine, razine cijena još uvijek se nisu mogle povećati na razine na kojima bi ostvarili dobre profitne marže potrebne za ove kapitalno intenzivne proizvođače.
(122)
U skladu s tim, privremeno se zaključuje da je dampinški uvoz iz NRK-a, koji se snizio cijene proizvođačâ iz Unije koji surađuju, umanjio cijene na tržištu Unije i spriječio proizvođače iz Unije koji surađuju da povećaju svoje prodajne cijene kako bi pokrili troškove ili ostvarili razumnu razinu profitabilnosti. S obzirom da su cijene sirovina značajno smanjena tijekom RIP-a, zaključeno je da nisu mogle utjecati na materijalnu štetu koju je industrija Unije pretrpjela tijekom istog razdoblja.
7.3.3. Realizacija izvoza industrije Unije
(123)
Realizacija izvoza također je ispitana kao jedan od poznatih čimbenika, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu. Analiza je pokazala da je izvozna prodaja nepovezanim strankama, koju su izvršili proizvođači iz Unije koji surađuju, predstavljala važan dio njihove prodaje (oko 27 %) tijekom razmatranog razdoblja. Iako se obujam izvozne prodaje tijekom razmatranog razdoblja, također, smanjio za 9 %, gubitak obujma bio je manje izražen od gubitka obujma prodaje na tržištu Unije (19 %). Stoga se smatralo da smanjenje obujma izvoza ne može objasniti razinu štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije koji surađuju. S obzirom na to da izvoz ima važnu ulogu u očuvanju visoke iskorištenosti kapaciteta kako bi se prekrili visoki fiksni troškovi ulaganja u strojeve, smatralo se da je unatoč pogoršanju realizacije izvoza ukupno imao pozitivan učinak. U skladu s tim, smatra se da, čak i ako je smanjenje izvoznih aktivnosti moglo doprinijeti ukupnom pogoršanju stanja industrije Unije, one su, s druge strane, ublažile gubitke pretrpljene na tržištu Unije i stoga kao takve nisu mogle prekinuti uzročno-posljedičnu vezu utvrđenu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(124)
Jedna stranka je tvrdila da je industrija Unije pretrpjela značajan pad izvoza zbog snage eura u odnosu na američki dolar i da štetu koju je prouzročio taj čimbenik ne bi trebalo pripisati uvozu iz NRK-a. Kao što je gore zaključeno, pogoršanje realizacije izvoza industrije Unije, bez obzira na uzroke takvog pogoršanja, nije glavni razlog štete koju su pretrpjeli proizvođači i, stoga, ne prekida uzročno posljedičnu vezu utvrđenu u uvodnoj izjavi 117.
7.3.4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(125)
Kretanja obujma uvoza i cijena iz ostalih trećih zemalja između 2006. i RIP-a bila su sljedeća:
Tablica 9.
Uvoz iz trećih zemalja
2006.
2007.
2008.
2009./RIP
Švicarska
Uvoz (tone)
194 748
191 636
226 736
172 233
Indeks
100
98
116
88
Tržišni udio
3,7 %
3,5 %
4,2 %
3,8 %
Indeks
100
95
115
103
Cijena (EUR/tona)
787
782
758
793
Indeks
100
99
97
105
Indonezija
Uvoz (tone)
19 834
30 714
27 178
49 877
Indeks
100
155
137
251
Tržišni udio
0,4 %
0,6 %
0,5 %
1,1 %
Indeks
100
149
135
292
Cijena (EUR/tona)
855
818
845
681
Indeks
100
96
99
80
Južna Koreja
Uvoz (tone)
45 154
65 251
46 498
46 068
Indeks
100
145
103
102
Tržišni udio
0,9 %
1,2 %
0,9 %
1,0 %
Indeks
100
139
102
118
Cijena (EUR/tona)
562
669
664
618
Indeks
100
119
118
110
Sve ostale zemlje
Uvoz (tone)
58 623
70 984
62 844
100 711
Indeks
100
121
107
172
Tržišni udio
1,1 %
1,3 %
1,2 %
2,2 %
Indeks
100
117
106
199
Cijena (EUR/tona)
962
860
914
824
Indeks
100
89
95
86
Izvor: Eurostat.
(126)
Najvažnije ostale treće zemlje koje izvoze PFP na tržište Unije su Švicarska, Indonezija i Južna Koreja. Iz kretanja obujma uvoza može se vidjeti da je povećanje uvoza iz NRK-a bilo naglašenije nego iz ostalih trećih strana. Uvoz iz Švicarske uvijek se prodavao po značajno višim cijenama od uvezenih proizvoda iz NRK-a. Tržišni udio švicarskih proizvoda ostao je relativno stabilan, osim 2008. kada se privremeno povećao na iznad 4 % prije nego što se vratio na razinu sličnu razini iz 2006. tijekom RIP-a. PFP uvezen iz Švicarske predstavljao je uglavnom proizvodnju jednog trgovačkog društva u vlasništvu jednog od proizvođača iz Unije koji surađuju, a više jedinične cijene mogu biti povezane s različitim ponudama proizvoda i prodajnom strukturom. Uvoz iz Indonezije je, također, dolazio u Uniji po višim cijenama od kineskih proizvoda, izuzev RIP-a kada su cijene pale, vrlo vjerojatno uglavnom zbog smanjenja cijena papirne mase. Proizašlo povećanje uvoza, koje je, međutim, u pogledu obujma ostalo na niskoj razini tijekom RIP-a, dovelo je do tržišnog udjela koji je, također, u tim razdoblju ostao na niskoj razini. Uvoz iz Južne Koreje ušao je u Uniju u malim količinama tijekom cijelog razmatranog razdoblja, a tržišni udio ostao je stabilan. Iako su se korejske uvozne cijene mogle usporediti s uvoznim cijenama iz NRK-a, korejske cijene nisu pokazivale stalan trend pada kao što je to bio slučaj s kineskim uvozom tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Uvoz iz svih ostalih zemalja imao je značajno više cijene od uvoza iz NRK-a, a obujam uvoza bio je nizak.
(127)
Na temelju navedenog, privremeno se zaključuje da uvoz iz tih trećih zemalja nije doprinio materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
7.3.5. Prekomjerni strukturni kapacitet
(128)
Jedan izvoznik koji surađuje iz NRK-a tvrdio je da je štetu koju je pretrpjela industrija Unije uzrokovao prekomjerni kapacitet industrije Unije. Smanjenje kapaciteta i konsolidacija industrije Unije, stoga, nisu bili posljedica kineskog uvoza, nego ih se treba smatrati mjerom protiv prekomjernog kapaciteta. Međutim, ispitni je postupak pokazao da je industrija Unije ostvarila gubitke tijekom razmatranog razdoblja, posebno 2008., unatoč restrukturiranju proizvođača jer, kako je prikazano gore u uvodnim izjavama od 113. do 117., industrija Unije još uvijek nije mogla povećati svoje cijene na razine iznad troškova. Stanje je uglavnom prouzročio pritisak na cijene zbog dampinškog uvoza koji je snizio cijene industrije Unije. Stoga se ovaj argument morao odbaciti.
7.4. Zaključak o uzročnosti
(129)
Gornja je analiza pokazala da se bitno povećao obujam i tržišni udio jeftinog uvoza podrijetlom iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, utvrđeno je da je taj uvoz ostvaren po dampinškim cijenama koje su bile niže od cijena koje naplaćuje industrija Unije na tržištu Unije za slične vrste proizvoda.
(130)
To povećanje obujma i tržišnog udjela jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a podudaralo se s općim smanjenjem potražnje na tržištu Unija tijekom razdoblja između 2006. i RIP-a, ali i s negativnim razvojem tržišnog udjela proizvođača iz Unije u istom razdoblju. Istodobno, zabilježen je negativan razvoj glavnih pokazatelja gospodarskog i financijskog stanja industrije Unije, kako je prikazano u uvodnoj izjavi 107.
(131)
Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(132)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je uvoz iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
8. INTERES UNIJE
8.1. Uvodna napomena
(133)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitalo se postoje li, usprkos privremenom zaključku o štetnom uvozu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje mjera nije bilo u interesu Unije. U tu svrhu i u skladu s člankom 21. stavkom 1. Osnovne uredbe, vjerojatni učinak mogućih mjera na sve proizvođače iz Unije, uvoznike, trgovce i distributere te korisnike dotičnog proizvoda, kao i vjerojatne posljedice nepoduzimanja mjera razmatrani su na temelju svih dostavljenih dokaza.
8.2. Industrija Unije
(134)
Industriju Unije kao cjelinu čini 14 poznatih proizvođača za koje se procjenjuje da predstavljaju oko 98 % proizvodnje PFP-a u Unije prema podacima CEPIFINE-a. Proizvođači se nalaze u različitim državama članicama Unije i izravno zapošljavaju više od 11 000 osoba vezano za dotični proizvod.
(135)
Jedan od dva poznata proizvođača protivio se pokretanju ispitnog postupka, ali je dostavio daljnje podatke i nije surađivao tijekom ispitnog postupka. Međutim, na temelju raspoloživih podataka, a posebno na temelju podataka koje je dostavio CEPIFINE, a koji su pokazali pogoršanje stanja industrije Unije, može se razumno pretpostaviti da je dampinški uvoz negativno utjecao i na ta dva trgovačka društva. Stoga se njihova nesuradnja nije smatrala pokazateljem da bi se njihov položaj razlikovao od položaja preostalih proizvođača iz Unije.
(136)
Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz NRK-a. Podsjeća se da je većina pokazatelja štete pokazala negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su pokazatelji štete vezani za financijski rezultat proizvođača iz Unije koji surađuju, kao što su profitabilnost i povrat ulaganja, unatoč blagom poboljšanju tijekom RIP-a, bili ozbiljno pogođeni. U slučaju izostanka mjera daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim.
(137)
Očekuje se da će uvođenje privremenih antidampinških pristojba povratiti učinkovite i poštene uvjete trgovine na tržište Unije i time omogućiti industriji Unije da uskladi svoje cijene PFP-a kako bi odrazila troškove različitih komponenata. Može se očekivati da bi uvođenje privremenih mjera industriji Unije omogućilo da povrati barem dio tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz daljnji pozitivni učinak na njezino gospodarsko stanje i profitabilnost.
(138)
Zaključeno je, stoga, da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera na uvoz PFP-a podrijetlom iz NRK-a bio u interesu industrije Unije.
8.3. Uvoznici i trgovci
(139)
Upitnici su poslani na četrnaest poznatih nepovezanih uvoznika i trgovaca iz Unije koji su navedeni u pritužbi. Tijekom ispitnog postupka javilo se nekoliko ostalih trgovaca (koji se u ovoj industriji nazivaju prodavateljima). Konačno, devetnaest trgovačkih društava surađivalo je u ispitnog postupku, iako su neki od ispitanika dostavili samo djelomične podatke. Utvrđeno je da su uvoznici na tržištu poslovali i kao trgovci te se, stoga, sve te stranke dalje u tekstu nazivaju „trgovci”.
(140)
Ispitni je postupak pokazao da su svi trgovci nabavljali PFP od nekoliko izvora, a uglavnom od proizvođača iz Unije. Pet trgovaca nije nabavljalo ili je samo povremeno nabavljalo uvezeni PFP iz NRK-a. Sedam trgovačkih društava koja su dostavila količinske podatke o svojim nabavama dotičnog proizvoda predstavljalo je ukupno 47 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Uvoz, uključujući uvoz iz NRK-a, predstavljao je samo ograničeni udio u njegovom ukupnom poslovanju te bi, stoga, negativni učinak predloženih mjera bio vjerojatno zanemariv. Svi trgovci su naveli da je PFP koji se proizvodi i Uniji i NRK-u uglavnom slične kvalitete i međusobno zamjenljiv. Nadalje, ispitni postupak je potvrdio da postoji veliki broj ostalih izvora za uvoz te bi se trgovci mogli okrenuti tim ostalim izvorima opskrbe, barem dugoročno.
(141)
Dva trgovaca uvoznika oslanjala su se uglavnom na kineske izvore radi nabave PFP-a. Oba su trgovačka društva navela da bi imala poteškoće prilikom nabave proizvoda od proizvođača iz Unije, jer bi trebalo poštovati tradicionalne prodajne kanale zbog najmanjeg obujma narudžbe koji zahtijevaju proizvođači te sporazume o distribuciji. To, međutim, nije izravno utjecalo na raspoloživost PFP-a od proizvođača iz Unije, s obzirom da su imali dostatne raspoložive rezervne kapacitete. Stoga se ovaj argument morao odbaciti.
(142)
S obzirom na mogućnost prenošenja mogućeg povećanja cijene na svoje kupce, svi trgovci koji surađuju pozvali su se na veliku transparentnost cijena na tržištu Unije i naveli su da bi mogli povećati svoje prodajne cijene krajnjim kupcima samo u slučaju općenitog povećanja razine cijena u Uniji. Na temelju toga, i s obzirom na to da je planirani učinak antidampinških pristojba, između ostalog, povećati razinu cijena u Uniji na razini za pokrivanje troškova, očekuje se da bi uvoznici, stoga, mogli barem djelomično prenijeti povećanje cijena nastalo zbog antidampinške pristojbe na svoje kupce. Stoga bi trebalo, također, napomenuti da je, kako je gore navedeno, utvrđeno da kineski uvoz čini samo vrlo mali dio ukupnog poslovanja trgovaca i da bi, stoga, učinak antidampinške pristojbe općenito bio zanemariv. Konačno, također, se smatra da uvoznici postižu visoku profitabilnost od svoje prodaje PFP-a nabavljenog od proizvođača u NRK-u; stoga bi, također, mogli ostvariti manju dobit prihvaćanjem barem djelomičnog povećanja cijena.
(143)
Uvođenje privremenih mjera stoga ne bi trebalo imati općenito značajan negativni učinak na uvoznike i trgovce.
8.4. Korisnici
(144)
Upitnici su poslani na osam poznatih korisnika iz Unije koji su navedeni u pritužbi. Tijekom ispitnog postupka javilo se nekoliko ostalih korisnika. Ukupno je 17 trgovačkih društava dostavilo potpuni ili djelomični odgovor na upitnik. Ta trgovačka društva nalaze se u cijeloj Uniji i predstavljaju sektore tiskarstva i izdavaštva. S obzirom na to da je utvrđeno da se tržišni uvjeti i strukture troškova razlikuju za tiskare i izdavače, učinak mjera analiziran je zasebno za svaku skupinu.
8.4.1. Tiskare
(145)
Ukupno je devet tiskara, većinom malih i srednjih poduzetnika, dostavilo osnovne podatke. Prema tako dostavljenim podacima, utvrđeno je da je općenito udio PFP-a u odnosu na ukupan trošak proizvodnje tiskanog materijala relativno visok, tj. u prosjeku iznosi oko 40 %. Većina tiskara koje surađuju tek je nedavno počelo koristiti kineski papir, a nekoliko njih tek nakon RIP-a. Potvrđeno je da PFP koji se proizvodi u Uniji i PFP koji se proizvodi u NRK-u imaju sličnu kvalitete i da među trgovcima postoji velika konkurentnost u pogledu cijene.
(146)
Sve su tiskare navele da bi svako povećanje cijena imalo značajan negativan učinak na njihovu profitabilnost. Tvrdilo se da je tiskarska industrija već pod pritiskom zbog prekomjernog strukturnog kapaciteta te bi svako povećanje nabavne cijene PFP-a stvorilo dodatan pritisak na te proizvođače. U tom pogledu, napominje se da se, s obzirom na male količine kineskog PFP-a koje koriste tiskare (koje još uvijek nabavljaju većinu potrebnog PFP-a od proizvođača iz Unije), izravan učinak svake pristojbe smatrao zanemarivim. Što se tiče općeg povećanja cijena na tržištu Unije, smatra se da bi, s obzirom da bi povećanje cijena utjecalo na sve gospodarske subjekte, to imalo neutralan učinak.
(147)
Neke su tiskare tvrdile da bi antidampinške pristojbe dovele do manjka opskrbe na tržištu i produljile vrijeme isporuke. Ispitni je postupak pokazao da proizvođači iz Unije i posrednici mogu opskrbljivati tržište potrebnim količinama. Na temelju gore navedenog, a posebno s obzirom da ta tvrdnja nije potkrijepljena dokazima, tvrdnja je odbačena.
8.4.2. Izdavači
(148)
U pogledu sektora izdavaštva, od trgovačkih društava primljeno je šest odgovora na upitnik. Samo je jedno trgovačko društvo nabavljalo manje količine PFP-a kineskog podrijetla tijekom RIP-a. Četiri trgovačka društva dostavila su količinske podatke koji se odnose na njihovo korištenje PFP-a.
(149)
Ukupno gledano, utvrđeno je da su proizvodi za koje se koristi PFP u prosjeku predstavljali 16 % ukupnog prometa tih trgovačkih društava i da je prosječna dobit ostvarena u tom poslovanju bila oko 12 %. Nadalje, utvrđeno ja da je tih šest društava kupovalo PFP uglavnom od proizvođača iz Unije, dok se samo jedno društvo koristilo PFP uvezen iz NRK-a. Drugo trgovačko društvo počelo je kupovati kineske proizvode tek nakon RIP-a. Stoga, a posebno na temelju malog obujma PFP-a kineskog podrijetla korištenog u tom sektoru, uvođenje privremenih mjera na uvoz iz NRK-a vjerojatno neće ozbiljno utjecati na cjelokupni sektor izdavaštva. Osim toga, utvrđeno je da su ta trgovačka društva profitabilna i mogu lakše prenijeti povećanje cijena na krajnje kupce jer je češće korištenje papira usmjerenog i namijenjenog za kupca, pri čemu papir korišten u proizvodnji nabavlja sam kupac. Konačno, izdavači imaju veću kupovnu moć zbog ekonomije razmjera.
(150)
Tri udruženja tiskarske industrije dostavila su pisane podneske. Dva su se protivila uvođenju pristojba tvrdeći da bi svako povećanje cijena dovelo do većih troškova i, stoga, gubitka konkurentnosti i radnih mjesta u industrijama na kraju proizvodnog lanca. Tvrdila su da postoji jaka unakrsna elastičnost između tiskanih proizvoda i proizvoda elektroničkih medija, što znači da bi svako povećanje cijena dovelo do smanjenja tog segmenta. Ispitnim postupkom je utvrđeno da postoji nekoliko segmenata u proizvodima od papira u pogledu očekivanog rasta te da segment visokokvalitetnog tiskarskog papira, u kojem se PFP prvenstveno koristi, još uvijek raste. U pogledu tvrdnje da bi se gubici prenijeli na tržište na kraju proizvodnog lanca, ta tvrdnja je neprecizna i nije potkrijepljena nikakvim značajnim podacima ili dokazima. Nadalje, ispitni postupak nije utvrdio nikakav značajan učinak na proizvođače izdavače koji su papir nabavljali uglavnom iz ostalih izvora, a ne u NRK-u. Stoga je tvrdnja odbačena.
(151)
Uzimajući u obzir navedeno, čak i ako je vjerojatno da bi mjere na uvoz iz NRK-a negativno utjecale na neke korisnike, utjecaj na korisnike iz dva različita sektora naočigled je općenito ograničen. Stoga je privremeno zaključeno da, na temelju dostupnih podataka, učinak antidampinških mjera na uvoz PFP-a podrijetlom iz NRK-a najvjerojatnije neće imati značajan učinak na korisnike dotičnog proizvoda.
8.5. Zaključak o interesu Unije
(152)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključilo da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, uglavnom ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz PFP-a podrijetlom iz NRK-a.
9. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
9.1. Razina uklanjanja štete
(153)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju proizvođačima iz Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(154)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju su pretrpjeli proizvođači iz industrija Unije.
(155)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti proizvođačima iz Unije da pokriju troškove proizvodnje i da ostvare dobit prije oporezivanja koju proizvođači ove vrste u sektoru mogu razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Kako je tvrdio podnositelj pritužbe, privremeno se smatra da se profitna marža od 8 % prometa treba smatrati primjerenim minimumom koji su proizvođači iz Unije mogli očekivati da će dobiti u izostanku štetnog dampinga.
(156)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena dotičnog proizvoda za proizvođače Unije. Neštetna cijena dobivena je zbrojem gore navedene profitne marže od 8 % i troška proizvodnje.
(157)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe, prema vrsti proizvoda, ponderiranog prosjeka uvozne cijene proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku, s neštetnom cijenom vrsta proizvoda koje su proizvođači iz Unije prodali na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe zatim su izražene kao postotak prosječne vrijednosti uvoza CIF uspoređenih vrsta.
9.2. Privremene mjere
(158)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od marža dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe. U ovom slučaju stopu pristojbe treba na odgovarajući način odrediti na razini utvrđenih marža štete.
(159)
Slijedom toga, marže uklanjanja štete i dampinške marže te predložene stope privremene antidampinške pristojbe za NRK, izražene kao cijena CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:
Proizvođač izvoznik
Dampinška marža
Marža štete
Privremena stopa antidampinške pristojbe
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, NRK
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, NRK
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, NRK
63 %
39,1 %
39,1 %
Shangdong Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, NRK
63 %
39,1 %
39,1 %
Sva ostala trgovačka društva
63 %
39,1 %
39,1 %
(160)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojba (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje za „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz dotične zemlje i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(161)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojba za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (5) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
(162)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
10. ZAVRŠNA ODREDBA
(163)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane strane, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, trebalo bi naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačne pristojbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na premazani fini papir, tj. papir ili karton premazan s jedne ili obje strane (isključujući kraft papir i kraft karton), bilo u listovima ili svitcima, čija je težina 70 g/m2 ili više, a da ne prelazi 400 g/m2 i svjetlina veća od 84 (izmjereno u skladu s normom ISO 2470-1), trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 i ex 4810 99 90 (oznake TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 i 4810999020) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
Privremena antidampinška pristojba ne odnosi se na svitke koji se koriste u strojevima za tisak iz role. Svitci pogodni za korištenje u strojevima za tisak iz role definiraju se kao oni svitci koji, kad se u skladu s normom testiranja ISO 3783:2006 utvrđuje njihova otpornost na čupanje - metoda povećanja brzine korištenjem uređaja IGT (električni model), daju rezultat manji od 30 N/m kad se ispituje u poprečnom smjeru toka vlakanaca i rezultat manji od 50 N/m kad se ispituje u smjeru proizvodnje papira. Osim toga, privremena antidampinška pristojba ne odnosi se na višeslojni papir i višeslojni karton.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Stopa antidampinške pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, NRK; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, NRK
19,7 %
B001
Sva ostala trgovačka društva
39,1 %
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane strane mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od 1 mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
Prema članku 21. stavku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od 1 mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od 6 mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 16. studenoga 2010.