RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 511/2010
af 14. juni 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse former for tråd af molybdæn med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 1247/2009 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse former for tråd af molybdæn med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Proceduren blev indledt efter en klage indgivet af European Association of Metals (EUROMETAUX) (»klageren«) på vegne en producent, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af visse typer af tråd af molybdæn.
(3)
Som anført i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. april 2008 til 31. marts 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra marts 2005 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
1.2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger, (»fremlæggelse af de foreløbige oplysninger«) indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(5)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse former for tråd af molybdæn med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»endelig fremlæggelse af oplysninger«). De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(6)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til konklusionerne vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 14 til 17 i forordningen om midlertidig told.
3. DUMPING
3.1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
(7)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling og individuel behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 18 til 23 i forordningen om midlertidig told.
3.2. Normal værdi
(8)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner anfægtede den samarbejdsvillige eksporterende producent anvendelsen af priserne på eksport fra USA til andre lande (herunder Unionen) som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi for Kina. I stedet foreslog den samarbejdsvillige eksporterende producent at anvende den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, fordi denne var af den opfattelse, at en normal værdi fastsat på dette grundlag ville give en lavere dumpingmargen for Kina.
(9)
Den samme producent hævdede, at den normale værdi skulle justeres i nedadgående retning for at tage højde for de effektivitetsfordele, denne nyder godt af som vertikalt integreret producent i forhold til klageren eller producenten i referencelandet, som ikke har adgang til miner med det vigtigste råmateriale: molybdænmalm.
(10)
For så vidt angår den første påstand, bemærkes det, at anvendelsen af de priser, der er betalt eller skal betales i Unionen, er en mulighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), som kun tages i brug, når de andre muligheder i samme artikel ikke kan finde anvendelse. Eftersom der i denne procedure var en producent i et tredjeland, som var samarbejdsvillig, og det derfor var muligt at anvende en pris fra et tredjeland med markedsøkonomi til andre lande, er der ingen lovlig begrundelse for at anvende den anden mulighed i artikel 2, stk. 7, litra a). Påstanden blev derfor afvist.
(11)
For så vidt angår den anden påstand, bemærkes det, at den samarbejdsvillige producent ikke kunne dokumentere, at producenternes integrationsniveau er en faktor, der påvirker priser og prissammenlignelighed. Påstanden blev derfor afvist.
(12)
Visse parter rejste tvivl om valget af producent i referencelandet, i betragtning af at virksomheden i USA er et datterselskab af klageren. I den forbindelse bemærkes det, at den kendsgerning, at en virksomhed i et foreslået referenceland er en forretningsmæssigt forbundet virksomhed til klageren, ikke udelukker, at de afgivne oplysninger er pålidelige og kan efterprøves.
(13)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende den normale værdi, som kunne ændre de foreløbige konklusioner, bekræftes konklusionerne i betragtning 24 til 25 i forordningen om midlertidig told.
3.3. Eksportpriser
(14)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 26 i forordningen om midlertidig told.
3.4. Sammenligning
(15)
Det bemærkes, at justeringen for indirekte skatter, jf. betragtning 27 i forordningen om midlertidig told, er på 5 % og udgør forskellen mellem den moms, der skal betales på salg på hjemmemarkedet, og den moms, der skal betales på eksportsalgstransaktioner, idet der tages behørigt hensyn til momsrefusion på eksportsalg. Den samarbejdsvillige eksporterende producent anfægtede den måde, denne justering blev anvendt på, og hævdede, at den snarere skulle beregnes som en faktor, der nedbringer eksportprisen.
(16)
For så vidt angår denne påstand, bemærkes det, at justeringen byggede på bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), som vedrører en justering af den normale værdi for importafgifter og indirekte skatter - en kategori, der omfatter moms. Påstanden blev derfor afvist.
(17)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen, der kunne ændre de foreløbige konklusioner, bekræftes konklusionerne i betragtning 27 i forordningen om midlertidig told.
3.5. Dumpingmargener
(18)
På grundlag af ovenstående bekræftes den landsdækkende dumpingmargen i betragtning 28 og 29 i forordningen om midlertidig told på 68,4 %.
4. SKADE
4.1. EU-produktion
(19)
Der mindes om, at af fortrolighedshensyn over for den eneste EU-producent, som samarbejdede fuldt ud, opgives alle nedenstående tal vedrørende følsomme oplysninger i indeks- eller intervalform.
(20)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 30 og 31 i forordningen om midlertidig told.
4.2. Definition af EU-erhvervsgrenen
(21)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told.
(22)
For så vidt angår betragtning 33 i forordningen om midlertidig told, bemærkes det, at på grundlag af bemærkninger fra en interesseret part blev der fundet en skrivefejl. Skatteåret (»SÅ«) 2005 for EU-producenten dækker perioden fra 1. marts 2005 til 28. februar 2006 og ikke perioden fra 1. marts 2004 til 28. februar 2005, som anført i den betragtning. Derfor var starttidspunktet for skadesvurderingen rent faktisk marts 2005.
4.3. EU-forbruget
(23)
Der mindes om, at EU-forbruget blev fastsat ved at lægge de kendte producenters salg i Unionen sammen med den samlede import fra tredjelande, som den fremgår af Eurostat-tallene. Der mindes også om, at eftersom den KN-kode, som den pågældende vare henhører under, også omfatter andre varer, som ligger uden for denne undersøgelses anvendelsesområde, og i betragtning af at der ikke findes specifikke importstatistikker kun for den pågældende vare, blev Eurostat-tallene justeret i overensstemmelse med den i klagen foreslåede metode. Denne metode bygger på en sammenligning af importværdien fra Kina og EU-producentens salgsværdier.
(24)
I den midlertidige fase svarede de anvendte importdata imidlertid til kalenderårene, hvorimod de kendte producenters salgsmængde byggede på skatteårene. En interesseret part anfægtede denne forskel i, hvilken periode der blev brugt til at fastsætte forbruget, og hævdede, at importen også skulle baseres på skatteårene.
(25)
Denne påstand blev fundet gyldig, og derfor blev Eurostat-tallene justeret, så de svarede til de samme perioder, nemlig skatteår. Derfor blev tallene for EU-forbruget i tabel 1 i forordningen om midlertidig told ændret: de nye tal fremgår af nedenstående tabel 1:
Tabel 1
EU-forbruget
2005
2006
2007
2008
UP
Tons
403
396
430
396
358
Indeks: 2005 = 100
100
98
107
98
89
(26)
EU-forbruget af molybdæntråd faldt alt i alt med 11 % i den betragtede periode. Efterspørgslen faldt lidt, med 2 %, i 2006 og voksede i 2007 med 9 %, hvorefter den dalede i 2008 og i UP i forbindelse med den økonomiske krises negative indvirkning.
4.4. Importen til Den Europæiske Union fra Kina
4.4.1. Mængde og markedsandel for importen fra Kina
(27)
I nedenstående tabel ses den reviderede samlede importmængde, markedsandel og pris på kinesisk molybdæntråd til EU-markedet i den betragtede periode, efter at det i betragtning 25 nævnte argument blev accepteret. Det bemærkes, at denne revision ikke påvirkede importmængderne fra det pågældende land i UP.
Tabel 2
Samlet import fra Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Tons
42
56
87
100
97
Indeks: 2005 = 100
100
133
207
238
231
Markedsandel
Indeks: 2005 = 100
100
136
194
243
261
Priser i EUR/ton
53 202
62 198
56 046
51 512
50 892
Indeks
100
117
105
97
96
Kilde: Eurostat og oplysninger fra klagerne
(28)
De reviderede tal i tabel 2 viste, at tendenserne for importmængderne og markedsandelene for det pågældende land i tabellen i betragtning 36 i forordningen om midlertidig told i det store og hele forblev uændrede. Dumpingimporten fra Kina steg betydeligt fra 42 tons i 2005 til 100 tons i 2008, dvs. importen mere end fordobledes. Importen toppede i 2008, hvorefter den dalede i UP i overensstemmelse med udviklingen i EU-forbruget. Endvidere mere end fordobledes markedsandelen for dumpingimport i den betragtede periode.
(29)
De reviderede tal vedrørende de gennemsnitlige importpriser udviser imidlertid en faldende tendens mellem 2005 og UP. Det konstateredes, at i den betragtede periode faldt de gennemsnitlige priser på import fra Kina med 4 %.
4.4.2. Prisunderbud
(30)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende prisunderbud, bekræftes konklusionerne i betragtning 39 og 40 i forordningen om midlertidig told.
4.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(31)
Der mindes om, at som nævnt i betragtning 41 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra marts 2005 til UP's afslutning.
(32)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, bekræftes de midlertidige konklusioner i betragtning 41 til 43 i forordningen om midlertidig told.
(33)
Efter forordningen om midlertidig told og den mindre revision af EU-forbruget i tabel 1 er EU-erhvervsgrenens markedsandel blevet revideret som følger, mens salgsmængden og de gennemsnitlige salgspriser er forblevet uændret:
Tabel 3
2005
2006
2007
2008
UP
Salgsmængde på EU-markedet
Indeks
100
99
92
75
68
Markedsandel
Indeks
100
101
86
76
77
Gennemsnitlige salgspriser
Indeks
100
86
96
95
92
(34)
Som nævnt i betragtning 45 i forordningen om midlertidig told faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde til uafhængige kunder på EU-markedet betydeligt, med 32 %, i den betragtede periode. Dette fald var betydeligt større end faldet i forbruget, der som vist i tabel 2 faldt med 11 % i samme periode. Dette medførte et betydeligt fald på 23 % i EU-erhvervsgrenens markedsandel i samme periode.
(35)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende udviklingen i EU-erhvervsgrenens salgspriser, lagre, beskæftigelse og finansielle resultatindikatorer, bekræftes konklusionerne i betragtning 46 til 57 i forordningen om midlertidig told.
(36)
Det bekræftes endvidere, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. konklusionerne i betragtning 58 til 61 i forordningen om midlertidig told.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Virkningerne af dumpingimporten
(37)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det i den midlertidige fase undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina forvoldte EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betragtes som væsentligt.
(38)
Der mindes om, at forværringen i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation faldt sammen med den voksende dumpingimport fra Kina. Efter de midlertidige foranstaltninger og revisionen af tallene for importen med oprindelse i Kina, jf. betragtning 25, mere end fordobledes de kinesiske eksportørers importmængde og markedsandel mellem 2005 og UP.
(39)
Som følge af revisionerne faldt priserne på dumpingimporten i den betragtede periode med 4 %. De lå konstant under EU-erhvervsgrenens priser og underbød dem med 30 % til 35 % i UP. Derfor var EU-erhvervsgrenen udsat for et vedvarende pristryk fra de kinesiske eksportører, hvilket medvirkede til, at de forblev konkurrencedygtige på EU-markedet.
(40)
En interesseret part anfægtede, at der var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt. Denne part fremførte det argument, at der ikke er nogen sammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens finansielle resultater og den voksende dumpingimport. Denne understregede også, at importen fra Kina ganske vist var vokset betydeligt i 2007 i forhold til i tidligere perioder, men at EU-erhvervsgrenen det år bevægede sig fra en tabsgivende situation til en rentabel situation.
(41)
I den forbindelse skal det først bemærkes, at mellem 2005 og UP mere end fordobledes importen, hvorimod EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt betydeligt - med 32 % - med tab af markedsandele på 33 % til følge i samme periode. Samtidig udviste alle andre skadesindikatorer som f.eks. produktion, kapacitetsudnyttelse, investeringer, rentabilitet og likviditet en betydelig faldende tendens i samme periode. Dernæst viste undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenens dårlige resultater hang sammen med, at den satte priserne ned i et forsøg på at vinde de vigtige kunder tilbage, som den havde mistet til de kinesiske eksportører. For så vidt angår 2007, fortsatte EU-erhvervsgrenen sine forsøg på at vinde sine kunder tilbage ved rationaliseringsbestræbelser for at holde kostpriserne nede og for at være konkurrencedygtig i forhold til lavprisdumpingimporten. Som følge heraf betragtes konklusionerne i betragtning 63 til 66 i forordningen om midlertidig told som værende gyldige, og påstanden måtte derfor afvises.
(42)
Som følge af ovenstående bekræftes det, at den voksende lavprisdumpingimport fra Kina har haft en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i UP.
5.2. Andre faktorers virkninger
(43)
Der mindes om, at der også var andre faktorer, som blev inddraget i årsagssammenhængsanalysen, nemlig udviklingen i efterspørgslen, udviklingen i EU-erhvervsgrenens omkostninger, dens eksportresultater og endelig den mulige indvirkning af import fra andre lande.
(44)
En interesseret part hævdede, at den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes andre faktorer end dumpingimporten, nemlig i) faldende efterspørgsel som følge af den økonomiske krise og ændret teknologi og ii) EU-erhvervsgrenens eksportresultater.
(45)
For så vidt angår faldet i forbruget, bemærkes det, at EU-erhvervsgrenens salgsmængder faldt betydeligt mere (-32 %) end faldet i EU-forbruget (-11 %), hvilket førte til et fald i markedsandele på 33 %. Samtidig voksede de kinesiske eksportørers markedsandel betydeligt, den mere end fordobledes. Konklusionen i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told betragtes derfor som værende gyldig, og påstanden måtte afvises.
(46)
Hvad angår eksportresultaterne, var der ganske rigtigt en faldende tendens i EU-erhvervsgrenens eksportsalg af de årsager, der er angivet i betragtning 72 i forordningen om midlertidig told (dvs. i tråd med motorkøretøjssektorens negative situation verden over siden 2008). Undersøgelsen viste imidlertid, at eksportsalget ikke var EU-erhvervsgrenens hovedaktivitet, da dette salg aldrig oversteg 17 % af dens EU-salg i den betragtede periode. Ud over betragtning 71 og 72 i forordningen om midlertidig told er det imidlertid vigtigere at bemærke, at dens salgspriser på eksportmarkedet lå over salgspriserne i Unionen. Derfor betragtes den negative virkning af faldet i eksportsalgsmængde som værende meget begrænset. Denne påstand måtte derfor afvises.
(47)
På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 67 til 80 i forordningen om midlertidig told.
6. UNIONENS INTERESSER
6.1. EU-erhvervsgrenens interesser
(48)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-erhvervsgrenens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 83 til 86 i forordningen om midlertidig told.
6.2. EU-importørers, -forhandleres og -forbrugeres interesser
(49)
Der mindes om, at selv om en lang række parter blev kontaktet, var importørernes, forhandlernes og forbrugernes samarbejdsniveau i den foreløbige fase af undersøgelsen meget lavt. Der mindes om, at kun en forhandler, i Tyskland, og en bruger, i Italien, havde samarbejdet fuldt ud i den foreløbige fase.
(50)
Den samarbejdsvillige bruger fremførte det argument, at den negative indvirkning af antidumpingforanstaltningerne på denne virksomheds aktivitet blev undervurderet i den analyse af Unionens interesser, som blev foretaget i den foreløbige fase, og hævdede, at den ville have vanskeligt ved at overvælte omkostningsstigningen på sine kunder.
(51)
Der mindes om, at den pågældende vares andel af denne brugers samlede erhvervsaktivitet udgør mellem 15 % og 25 %. En yderligere analyse efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger bekræftede, at indvirkningen på virksomhedens samlede fortjeneste ville blive begrænset. Denne bruger indtager en stærk position i det erhvervssegment, som omfatter den pågældende vare, navnlig for så vidt angår pålidelighed og forsyningssikkerhed over for sine kunder. Dette element tyder på, at denne bruger sandsynligvis kan overvælte i det mindste en del af omkostningsstigningen på sine kunder. Derfor måtte påstanden afvises.
(52)
Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told stod to brugere og en importør frem og hævdede, at indførelsen af antidumpingtold vil få en negativ indvirkning på deres aktivitet.
(53)
Ifølge de oplysninger, der er blevet indberettet af en af disse to brugere, udgør det erhvervssegment, som omfatter molybdæntråd, mellem 10 % og 20 % af dennes samlede aktivitet. De indberettede elementer tyder på, at indførelsen af antidumpingtold ganske vist sandsynligvis vil få en negativ indvirkning på den del af aktiviteten, som omfatter molybdæntråd, men at denne bruger stadig vil være rentabel. For så vidt angår den anden bruger, fremkom der ingen oplysninger, der kunne dokumentere dennes påstand.
(54)
For så vidt angår importøren, bemærkes det, at denne kun indgav samlede grundoplysninger, ifølge hvilke det fremgik, at importen af molybdæntråd fra Kina ville tegne sig for mellem 10 % og 20 % af den samlede import fra Kina i UP. Andelen af molybdænvirksomhed i forhold til virksomhedens samlede aktivitet ligger på under 7 %. Ud fra de foreliggende oplysninger kunne det derfor konkluderes, at skønt antidumpingforanstaltningerne ville have en negativ indvirkning på det erhvervssegment, som omfattede molybdæntråd, ville den samlede indvirkning på virksomhedens samlede aktivitet være begrænset.
(55)
På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 93 til 96 i forordningen om midlertidig told.
6.3. Konkurrence og handelsforvridende virkninger
(56)
Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told stod en række parter frem og fremførte det argument, at antidumpingforanstaltningerne ville føre til begrænset konkurrence på EU-markedet.
(57)
For så vidt angår denne påstand, bør det gentages, at eftersom antidumpingtolden ville genskabe lige konkurrencevilkår, ville den kinesiske import til EU-markedet sandsynligvis fortsætte, om end til ikke-skadevoldende priser. Endvidere mindes der om, at der findes alternative forsyningskilder. Der blev ikke fremsendt dokumenterede beviser, der kunne afkræfte denne konklusion, og derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 97 til 99 i forordningen om midlertidig told.
6.4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(58)
På baggrund af ovenstående bekræftes det, at der i det foreliggende tilfælde ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en antidumpingtold på importen af molybdæntråd med oprindelse i Kina.
7. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
7.1. Skadestærskel
(59)
Da der ikke er fremsat dokumenterede bemærkninger, der ville kunne ændre konklusionen vedrørende skadestærsklen, bekræftes konklusionerne i betragtning 101 til 104 i forordningen om midlertidig told.
7.2. Endelige foranstaltninger
(60)
På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på et niveau, som er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af dumpingimporten, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadesmargen, dvs. på 64,3 %.
(61)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til parternes bemærkninger, og hvor det var relevant, blev konklusionerne ændret i overensstemmelse hermed.
7.3. Tilsagn
(62)
Den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent gav udtryk for, at han var villig til at afgive et pristilsagn i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 1.
(63)
Denne virksomhed blev imidlertid hverken indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling, og i sådanne tilfælde er det Kommissionens almindelige praksis ikke at godtage tilsagn, eftersom der ikke kan fastlægges nogen individuel toldmargen. På det grundlag blev pristilsagn ikke overvejet yderligere.
7.4. Endelig opkrævning af midlertidig told
(64)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, som blev indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af tråd af molybdæn, der vægtmæssigt indeholder mindst 99,95 % molybdæn, med største tværmål over 1,35 mm dog ikke over 4,0 mm, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex81029600 (Taric-kode 8102960010).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til 64,3 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1247/2009 om import af tråd af molybdæn, der vægtmæssigt indeholder mindst 99,95 % molybdæn, med største tværmål over 1,35 mm dog ikke over 4,0 mm, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex81029600 (Taric-kode 8102960010), opkræves endeligt.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 14. juni 2010.
32010R0511
L 150/17
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
14.06.2010.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 511/2010
od 14. lipnja 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih žica od molibdena podrijetlom iz Narodne Republike Kine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Privremene mjere
(1)
Komisija je Uredbom (EZ) br. 1247/2009 (2) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih žica od molibdena podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”).
(2)
Postupak je pokrenut na temelju zahtjeva koji je podnijelo Europsko udruženje za kovine (EUROMETAUX) („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski udio, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje žica od molibdena u Uniji.
(3)
Kako je određeno u uvodnoj izjavi 13. Privremene uredbe, ispitni postupak o dampingu i šteti obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2008. do 31. ožujka 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od ožujka 2005. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
1.2. Daljnji postupak
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile pružena je mogućnost rasprave. Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. Razmotreni su pisani i usmeni komentari zainteresiranih stranaka i, prema potrebi, privremeni nalazi su na odgovarajući način promijenjeni.
(5)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih žica od molibdena podrijetlom iz NRK-a i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom („konačna objava”). Nakon te objave također im je dano razdoblje za podnošenje prigovora.
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(6)
U izostanku bilo kakvih komentara na dotični proizvod i istovjetni proizvod, potvrđuju se uvodne izjave 14. do 17. Privremene uredbe.
3. DAMPING
3.1. Tretman tržišnog gospodarstva (MET) - Individualni tretman (IT)
(7)
U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu nalaza MET-a i IT-a, potvrđuju se uvodne izjave 18. do 23. Privremene uredbe.
3.2. Uobičajena vrijednost
(8)
Nakon objave privremenih nalaza, proizvođač izvoznik koji surađuje osporio je korištenje izvoznih cijena iz SAD-a u ostale zemlje (uključujući i Uniju), kao temelj za utvrđivanje uobičajene vrijednosti za NRK. Umjesto toga, predložio je korištenje stvarno plaćene cijene ili koju treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod, jer smatra da bi tako utvrđena uobičajena vrijednost urodila nižom dampinškom maržom za NRK.
(9)
Isti je proizvođač tvrdio da bi se uobičajena vrijednost trebala prilagoditi prema dolje da bi se uzele u obzir prednosti koje uživa kao vertikalno integrirani proizvođač, u usporedbi s podnositeljem pritužbe ili proizvođačem iz analogne zemlje koji nemaju rudnika za glavnu sirovinu, molibdenovu rudu.
(10)
U pogledu prve tvrdnje treba napomenuti da je korištenje plaćenih cijena ili koje treba platiti u Uniji, mogućnost predviđena člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, koja se koristi samo kada se druge mogućnosti predviđene tim člankom ne mogu primijeniti. Budući da je u ovome postupku ostvarena suradnja s proizvođačem iz treće države te je stoga moguće koristiti mogućnost cijene iz treće zemlje tržišnog gospodarstva koja se može zaračunati drugim zemljama, nema pravnog opravdanja za primjenu preostale mogućnosti iz članka 2. stavka 7. točke (a). Tvrdnja je stoga odbačena.
(11)
U pogledu druge tvrdnje napominje se da proizvođač koji surađuje nije dostavio nikakav dokaz koji bi pokazao da je razina integracije proizvođača čimbenik koji utječe na cijene i usporedivost cijena. Tvrdnja je stoga odbačena.
(12)
Određene stranke dovele su u pitanje odabir proizvođača iz analogne zemlje s obzirom na činjenicu da je to društvo u SAD-u ovisno društvo podnositelja pritužbe. U tom pogledu napominje se da činjenica da je društvo iz predložene analogne zemlje povezano društvo podnositelja pritužbe, ne isključuje vjerodostojnost niti provjerljivost dobivenih podataka.
(13)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara o uobičajenoj vrijednosti, koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuju se uvodne izjave 24. do 25. Privremene uredbe.
3.3. Izvozna cijena
(14)
U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu izvozne cijene, potvrđuje se uvodna izjava 26. Privremene uredbe.
3.4. Usporedba
(15)
Napominje se da je prilagodba posrednog oporezivanja iz uvodne izjave 27. Privremene uredbe 5 % i predstavlja razliku između PDV-a plaćenog na poslove u domaćoj prodaji i PDV-a plaćenog na poslove u izvoznoj prodaji, uzimajući u obzir stopu povrata PDV-a na izvoznu prodaju. Proizvođač izvoznik koji surađuje doveo je u pitanje način primjene te prilagodbe i tvrdio da bi je bilo primjerenije izračunati kao čimbenik koji smanjuje izvoznu cijenu.
(16)
U pogledu te tvrdnje napominje se da se ta prilagodba temeljila na odredbama članka 2. stavka 10. točke (b) Osnovne uredbe kojom se utvrđuje prilagodba uobičajene vrijednosti za uvozne naknade i posredne poreze, tj. kategoriju koja obuhvaća PDV. Na temelju toga tvrdnja je odbačena.
(17)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara o usporedbi, koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuje se uvodna izjava 27. Privremene uredbe.
3.5. Dampinške marže
(18)
Na temelju gore navedenog, potvrđuje se damping na području cijele zemlje u visini od 68,4 %, utvrđen u uvodnim izjavama 28. i 29. Privremene uredbe.
4. ŠTETA
4.1. Proizvodnja Unije
(19)
Podsjeća se da su zbog zaštite povjerljivosti poslovnih podataka jedinoga proizvođača iz Unije koji je u potpunosti surađivao, sve niže navedene vrijednosti vezane uz osjetljive podatke indeksirane ili navedene u okvirnim vrijednostima.
(20)
U izostanku bilo kakvih komentara u pogledu proizvodnje Unije, potvrđuju se uvodne izjave 30. i 31. Privremene uredbe.
4.2. Definicija industrije Unije
(21)
U izostanku bilo kakvih komentara o definiciji industrije Unije, potvrđuje se uvodna izjava 32. Privremene uredbe.
(22)
U pogledu uvodne izjave 33. Privremene uredbe, napominje se da je na temelju komentara koje je primila jedna zainteresirana stranka otkrivena administrativna pogreška. Fiskalna godina („FG”) 2005. proizvođača iz Unije obuhvaća razdoblje od 1. ožujka do 28. veljače 2006. a ne razdoblje od 1. ožujka 2004. do 28. veljače 2005. kako je navedeno u toj uvodnoj izjavi. Stoga je stvarna početna točka za procjenu štete ožujak 2005.
4.3. Potrošnja Unije
(23)
Podsjeća se da je potrošnja Unije utvrđena tako da se obujmu prodaje poznatih proizvođača iz Unije dodao sav uvoz iz trećih zemalja na temelju podataka Eurostata. Također se podsjeća da su podaci Eurostata prilagođeni u skladu s metodom predloženom u pritužbi, budući da oznaka KN kojom je obuhvaćen dotični proizvod, također obuhvaća i druge proizvode koji nisu obuhvaćeni ovim ispitnim postupkom te budući da ne postoje posebni statistički podaci o uvozu samo za dotični proizvod. Ta metodologija temelji se na usporedbi uvoznih vrijednosti iz NRK-a s prodajnim vrijednostima proizvođača iz Unije.
(24)
Međutim, u privremenoj fazi korišteni podaci o uvozu temeljili su se na kalendarskim godinama, dok su se podaci u pogledu obujma prodaje poznatih proizvođača temeljili na fiskalnim godinama. Jedna je zainteresirana stranka osporavala tu razliku u razdoblju korištenom za utvrđivanje potrošnje i tvrdila je da bi se uvozni podaci, također, trebali temeljiti na fiskalnim godinama.
(25)
Ta je tvrdnja prihvaćena kao utemeljena i stoga su podaci Eurostata prilagođeni tako da odgovaraju jednakim razdobljima, odnosno fiskalnim godinama. Kao posljedica toga, izmijenjeni su podaci o potrošnji Unije iz tablice 1. Privremene uredbe, pri čemu su novi podaci navedeni u tablici 1.
Tablica 1.
Potrošnja Unije
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Tone
403
396
430
396
358
Indeks 2005. = 100
100
98
107
98
89
(26)
Općenito se potrošnja žica od molibdena u Uniji smanjila za 11 % tijekom razmatranog razdoblja. Potražnja se u 2006. blago smanjila za 2 % i povećala za 9 % u 2007., nakon čega je u 2008. i u RIP-u pala, kao posljedica negativnog utjecaja gospodarske krize.
4.4. Uvoz u Europsku uniju iz NRK-a
4.4.1. Obujam i tržišni udio uvoza iz NRK-a
(27)
Nakon prihvaćanja argumenta iz uvodne izjave 25., tablica niže prikazuje revidirani obujam ukupnog izvoza, tržišne udjele i cijene kineskih žica od molibdena uvezenih na tržište Unije u razmatranom razdoblju. Napominje se da ta revizija nije utjecala na obujam uvoza iz dotične zemlje u RIP-u.
Tablica 2.
Cjelokupan uvoz iz NRK-a
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Tone
42
56
87
100
97
Indeks (2005 = 100)
100
133
207
238
231
Tržišni udio
Indeks (2005 = 100)
100
136
194
243
261
Cijene (EUR/tona)
53 202
62 198
56 046
51 512
50 892
Indeks
100
117
105
97
96
Izvor: Eurostat i podaci iz pritužbe
(28)
Revidirani podaci iz tablice 2. pokazali su da su općenita kretanja obujma uvoza i tržišnih udjela iz dotične zemlje prikazana u tablici u uvodnoj izjavi 36. Privremene uredbe ostala neizmijenjena. Dampinški uvoz iz NRK-a znatno se povećao i to s 42 tone u 2005. na 100 tona u 2008., tj. više se nego udvostručio. Nakon vrhunca u 2008., taj se uvoz smanjio tijekom RIP-a, u skladu s razvojem potrošnje u Uniji. Nadalje, tržišni udio dampinškog uvoza više se nego udvostručio tijekom razmatranog razdoblja.
(29)
Međutim, revidirani podaci s obzirom na prosječne cijene uvoza sada pokazuju trend pada između 2005. i RIP-a. Utvrđeno je da su se tijekom razmatranog razdoblja prosječne cijene uvoza iz NRK-a smanjile za 4 %.
4.4.2. Sniženje cijena
(30)
U nedostatku komentara s obzirom na sniženje cijene, potvrđuju se uvodne izjave 39. i 40. Privremene uredbe.
4.5. Gospodarsko stanje industrije Unije
(31)
Podsjeća se da je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41. Privremene uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije obuhvaćalo evaluaciju svih gospodarskih pokazatelja za ocjenu stanja industrije Unije od ožujka 2005. do kraja RIP-a.
(32)
U nedostatku komentara o proizvodnji, proizvodnim kapacitetima i iskorištenosti kapaciteta, potvrđuju se privremeni zaključci opisani u uvodnim izjavama od 41. do 43. Privremene uredbe.
(33)
Prema Privremenoj uredbi i na temelju manje revizije potrošnje Unije u tablici 1., tržišni udio industrije Unije revidiran je kako slijedi, dok su obujam prodaje i prosječne cijene prodaje ostale neizmijenjene:
Tablica 3.
2005.
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam prodaje na tržištu Unije
Indeks
100
99
92
75
68
Tržišni udio
Indeks
100
101
86
76
77
Prosječne prodajne cijene
Indeks
100
86
96
95
92
(34)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45. Privremene uredbe, obujam prodaje industrije Unije nezavisnim kupcima na tržištu Unije tijekom dotičnog razdoblja značajno se smanjio i to za 32 %. To smanjenje je značajno premašilo smanjenje u potrošnji, koja se tijekom istog razdoblja smanjila za 11 %, kako je prikazano u tablici 2. To je imalo za posljedicu značajno smanjenje tržišnog udjela industrije Unije i to od 23 % u istom razdoblju.
(35)
U nedostatku drugih komentara u pogledu razvoja cijena prodaje, zaliha, zapošljavanja i pokazatelja financijske uspješnosti industrije Unije, potvrđuju se privremeni zaključci opisani u uvodnim izjavama 46. do 57. Privremene uredbe.
(36)
Također se potvrđuje zaključak da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu, kako je određeno u uvodnim izjavama 58. do 61. Privremene uredbe.
5. UZROČNOST
5.1. Učinak dampinškog uvoza
(37)
U skladu s člankom 3. stavkom 6. i člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe, u privremenoj se fazi ispitivalo je li dampinški uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati bitnom.
(38)
Podsjeća se da se slabljenje gospodarskog položaja industrije Unije podudara s velikim povećanjem dampinškog uvoza iz NRK-a. Nakon privremenih mjera i revizije podataka o uvozu podrijetlom iz NRK-a, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 25., obujam uvoza i tržišni udio kineskih izvoznika više se nego udvostručio između 2005. i RIP-a.
(39)
Zbog revizija su se uvozne cijene dampinškog uvoza smanjile tijekom dotičnog razdoblja za 4 %, dok su se istodobno zadržale ispod cijena industrije Unije te ih tijekom RIP-a snizile za 30 do 35 %. Posljedično, da bi ostala konkurentna na tržištu Unije, industrija Unije morala se suočavati s neprestanim pritiskom na cijene koji su uzrokovali kineski izvoznici.
(40)
Jedna zainteresirana stranka dovela je u pitanje postojanje uzročno-posljedične veze između dampinškog uvoza iz NRK-a i materijalne štete nanesene industriji Unije. Tvrdila je da ne postoji nikakva veza između financijskog uspjeha industrije Unije i velikog povećanja dampinškog uvoza. Naglasila je da dok se uvoz iz NRK-a značajno povećao od 2007., s obzirom na prethodna razdoblja, industrija Unije je umjesto gubitaka ponovno te godine počela ostvarivati dobit.
(41)
U tom pogledu prije svega se napominje da se između 2005. i RIP-a uvoz više nego udvostručio, dok se obujam prodaje industrije Unije značajno smanjio i to za 32 %, što je tijekom istog razdoblja dovelo do gubitka tržišnog udjela za 33 %. Istodobno su svi drugi pokazatelji štete, kao što su proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, ulaganja, profitabilnost i novčani tok tijekom tog razdoblja ukazivali su na značajni trend pada. K tome, ispitni postupak je pokazao da su slabi rezultati industrije Unije povezani sa sniženjem cijena u pokušaju da se ponovno pridobiju važne stranke koje je izgubila zbog kineskih izvoznika. Tijekom 2007., industrija Unije nastavila je s pokušajima za ponovno pridobivanje stranaka racionalizacijom napora kako bi zadržala niske cijene troškova i bila konkurentna dampinškom uvozu po nižim cijenama. U skladu s time, smatra se da su zaključci iz uvodnih izjava 63. do 66. Privremene uredbe valjani i stoga je tu tvrdnju trebalo odbaciti.
(42)
Stoga se potvrđuje da je nagli rast jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a tijekom RIP-a imao značajan negativni utjecaj na gospodarsko stanje industrije Unije.
5.2. Učinak ostalih čimbenika
(43)
Podsjeća se da su isto tako bili ispitani i drugi čimbenici u analizi uzročnosti, i to razvoj potražnje, razvoj troškova industrije u Uniji, njezina realizacija izvoza i konačno mogući učinak uvoza iz ostalih zemalja.
(44)
Jedna zainteresirana stranka tvrdila je da je materijalna šteta nanesena industriji Unije uzrokovana drugim čimbenicima, osim dampinškog uvoza, kao što su i. smanjenje potražnje zbog gospodarske krize i zbog promjena u tehnologiji i ii. realizacija izvoza industrije Unije.
(45)
U pogledu smanjenja potrošnje napominje se da se obujam prodaje industrije Unije smanjio značajno više (- 32 %) od potrošnje u Uniji (- 11 %) što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 33 %. Istodobno se tržišni udio kineskih izvoznika značajno povećao i to za više od dva puta. U skladu s time, smatra se da se zaključci iz uvodne izjave 69. Privremene uredbe mogu potvrditi i stoga je tu tvrdnju trebalo odbaciti.
(46)
S obzirom na realizaciju izvoza, zabilježen je trend pada izvoza industrije Unije zbog razloga navedenih u uvodnoj izjavi 72. Privremene uredbe (tj. u skladu s negativnim stanjem na svjetskoj razini u automobilskom sektoru od 2008.). Međutim, ispitni postupak je pokazao da izvoz nije bio osnovna djelatnost industrije Unije budući da tijekom dotičnog razdoblja nikada nije prešao 17 % prodaje Unije. Što je još važnije, osim uvodnih izjava 71. i 72. Privremene uredbe, napominje se da su njezine prodajne cijene na izvoznom tržištu ostale iznad prodajnih cijena u Uniji. Stoga se smatra da je svaki mogući negativni utjecaj uzrokovan smanjenjem obujma izvoza vrlo ograničen. Ovu je tvrdnju, stoga, trebalo odbaciti.
(47)
S obzirom na prethodno navedeno i u izostanku bilo kakvih drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 67. do 80. Privremene uredbe.
6. INTERES UNIJE
6.1. Interes industrije Unije
(48)
U nedostatku drugih komentara o interesu industrije Unije, potvrđuju se privremeni zaključci opisani u uvodnim izjavama od 83. do 86. Privremene uredbe.
6.2. Interes uvoznika, trgovaca i korisnika u Uniji
(49)
Podsjeća se da je razina sudjelovanja uvoznika, trgovaca i korisnika tijekom ispitnog postupka u početnoj fazi bila vrlo niska, usprkos činjenici da su brojne stranke kontaktirane. Podsjeća se da su u početnoj fazi u potpunosti surađivali samo jedan trgovac iz Njemačke i jedan korisnik iz Italije.
(50)
Korisnik koji je surađivao tvrdio je da je u analizi interesa Unije, izrađenoj u početnoj fazi, negativni učinak antidampinških mjera na njegovo poslovanje podcijenjen i tvrdio je da će zapravo imati poteškoća s prenošenjem povećanja troška na svoje kupce.
(51)
Podsjeća se da je udio djelatnosti u pogledu dotičnog proizvoda u poslovima tog korisnika između 15 i 25 % njegovih ukupnih djelatnosti. Daljnja analiza izvršena nakon uvođenja privremenih mjera potvrdila je da bi učinak na cjelokupnu dobit tog društva bio ograničen. Taj korisnik ima snažan položaj u poslovnom segmentu koji uključuje dotični proizvod, posebno s obzirom na pouzdanost i sigurnost nabave za svoje kupce. Ta činjenica ukazuje na to da bi taj korisnik vjerojatno trebao moći prenijeti barem dio povećanja troškova na svoje kupce. Na temelju toga, tu tvrdnju je trebalo odbaciti.
(52)
Nakon objave Privremene uredbe, javila su se dva korisnika i jedan uvoznik koji su tvrdili da će uvođenje antidampinške pristojbe negativno utjecati na njihovo poslovanje.
(53)
Prema podacima koje je dostavio jedan od ta dva korisnika, poslovni segment koji uključuje žicu od molibdena predstavlja između 10 i 20 % njegove ukupne djelatnosti. Na temelju dostavljenih elemenata može se zaključiti da bi taj korisnik još uvijek ostvarivao dobit, iako bi uvođenje antidampinške pristojbe vjerojatno imalo negativan učinak na onaj dio djelatnosti koji uključuje žicu od molibdena. U pogledu drugog korisnika, nisu dostavljeni nikakvi podaci koji bi potkrijepili njegovu tvrdnju.
(54)
U pogledu uvoznika, napominje se da je samo dostavio općenite osnovne podatke, iz kojih se dalo zaključiti da bi uvoz žice od molibdena iz NRK-a mogao iznositi između 10 i 20 % ukupnog uvoza iz NRK-a u RIP-u. S obzirom na udio poslova koji uključuju molibden u pogledu cjelokupnog poslovanja društva, to bi iznosilo manje od 7 %. Na temelju dostavljenih podataka stoga se može zaključiti da bi ukupni učinak na cjelokupno poslovanje društva bio ograničen, iako bi uvođenje antidampinške pristojbe vjerojatno imalo negativan učinak na onaj dio djelatnosti koji uključuje žicu od molibdena.
(55)
U svjetlu gore navedenog i u nedostatku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 93. do 96. Privremene uredbe.
6.3. Učinci koji narušavaju tržišno natjecanje i trgovinu
(56)
Nakon objave Privremene uredbe, javilo se nekoliko stranaka i tvrdilo da bi antidampinške mjere dovele do ograničenja tržišnog natjecanja na tržištu Unije.
(57)
U pogledu te tvrdnje, treba ponoviti da, budući da bi antidampinške pristojbe ponovno uspostavile jednake uvjete tržišnog natjecanja, kineski uvoz bi vjerojatno nastavio ulaziti na tržište Unije, ali po neštetnim cijenama. K tome se podsjeća da postoje i drugi izvori nabave. Nisu dostavljeni potkrijepljeni dokazi koji poništavaju ovaj zaključak te se stoga potvrđuju zaključci iz uvodnih izjava 97. do 99. Privremene uredbe.
6.4. Zaključak o interesu Unije
(58)
Na temelju gore navedenoga, potvrđuje se da u ovom slučaju ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja antidampinških pristojba na uvoz žice od molibdena podrijetlom iz NRK-a.
7. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
7.1. Razina uklanjanja štete
(59)
U izostanku bilo kakvih drugih potkrijepljenih komentara koji bi izmijenili zaključak u vezi razine uklanjanja štete, potvrđuju se uvodne izjave 101. do 104. Privremene uredbe.
7.2. Konačne mjere
(60)
S obzirom na gore navedeno i u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, treba uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na razini dovoljnoj za uklanjanje štete prouzročene dampinškim uvozom bez prekoračenja utvrđene dampinške marže. U ovom slučaju, stopu pristojbe treba na odgovarajući način odrediti na razini utvrđene marže štete, tj. 64,3 %.
(61)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačnih antidampinških pristojba. Nakon te objave također im je dano razdoblje za podnošenja prigovora. Komentari koje su stranke dostavile propisno su razmotreni te su, prema potrebi, na odgovarajući način promijenjeni nalazi.
7.3. Preuzimanje obveza
(62)
Kineski proizvođač izvoznik koji surađuje ponudio je preuzimanje obveze u vezi cijene, u skladu s člankom 8. stavkom 1. Osnovne uredbe.
(63)
Međutim, tom društvu nije odobren MET niti IT, jer općenito Komisija u takvim slučajevima ne prihvaća preuzete obveze, budući da nije moguće utvrditi damping na razini pojedinog društva. Na temelju toga nije bilo moguće dodatno razmatrati preuzimanje obveze u vezi cijene.
7.4. Konačna naplata privremenih pristojba
(64)
U pogledu visine utvrđenih dampinških marža i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom koja je uvedena Privremenom uredbom,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz žice od molibdena, s masenim udjelom molibdena od najmanje 99,95 %, poprečnog presjeka između 1,35 mm i 4,0 mm, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno obuhvaćene oznakom KN ex 8102 96 00 (oznaka TARIC 8102960010).
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. iznosi 64,3 %.
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama prema Uredbi Komisije (EZ) br. 1247/2009 na uvoz žice od molibdena, s masenim udjelom molibdena od najmanje 99,95 %, poprečnog presjeka između 1,35 mm i 4,0 mm, trenutačno obuhvaćene oznakom KN ex 8102 96 00 (oznaka TARIC 8102960010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 14. lipnja 2010.